האמנם לא נהוג לערוך כפרות על כסף? פולמוס שמסעיר את חב"ד
![האמנם לא נהוג לערוך כפרות על כסף? פולמוס שמסעיר את חב האמנם לא נהוג לערוך כפרות על כסף? פולמוס שמסעיר את חב](https://col.org.il/files/uploads/crop/2020/09/5f69062ff1f42_1600718383_news_main_gallery.jpg)
בשל הסגר על ארץ הקודש כתוצאה מנגיף הקורונה, היו רבנים שהעלו הצעה להעדיף במנהג הכפרות את השימוש בדג ולא בכסף, בטענה כי אין איזכור בשו"ע אדמה"ז לכפרות על כסף.
הדבר עורר סערה רבתי, לאחר שבחוברת 'קידוש ותפילות' למועדי חודש תשרי, שיצא בשנת תש"ד בהוצאת קה"ת שבראשה עמד הרבי, לצד הנוסח על 'כפרות' עם תרנגול, הובאה האפשרות לעשיית כפרות על ממון, ואף הובא הנוסח המתאים לכך.
אחרים פרסמו היום על אפשרות של מינוי שליח לכפרות, בשל המצב.
רבה של קריית מוצקין, הרב מאיר דוד דרוקמן התייחס לדברים: "יש דברים עליהם כותבים הפוסקים ש"מעולם לא ראינו ולא שמענו" הם כן ראיה. לא ראינו ולא שמענו (עכ"פ) בעדות האשכנזים שממנים "שליח" לעשות כפרות.
"הראיה שמביאים שבשו"ע אדה"ז לא מוזכרת האפשרות לעשות כפרות על כסף - איננה מוכרחת שכן הוא למעשה. ישנן מנהגי ישראל תורה שכן נוהגים, למרות שזה מוזכר "רק" במטה אפרים, למשל.
"זאת ועוד והוא העיקר: בקונטרס של סדר הימים הנוראים שיצא על ידי קה"ת בשנת 1944 (כך מודפס על עמוד השער), מובאת במפורש האופציה שעושים כפרות על ממון".
![](https://col.org.il/website_files/img/col/news/add_comment.png)
משהו פה לא מריח טוב.
אבל על עצם עניין ראיתי כתוב תשובה מרב חבדי לפני זמן:
מובא בפסקי תשובות בשם שו”ת שארית שמחה סי’ ח’ וילקוט יוסף עמ’ ע”ו ולוח דבר בעתו שאפשר לעשות כפרות לאדם שלא בפניו. וכן מביא בנטעי גבריאל עצה להנמצאים בבית האסורים ר”ל
הבא מקור לדבריך בבקשה!
בשו"ע זה מופיע כעניין מישני ונוסף על העיקר "ונוהגין ליתן הכפרות לעניים..." ובסידור זה לא מוזכר כלל.
הנמצא בידך איזה ספר נוסף שאיננו יודעים אודותיו?
איך ניתן להביא מזה הוכחה למעשה לחסיד חב"ד?
רחוק מאוד מהשכל הפשוט.
שליחות בכפרות האמת זו פרקטיקה די ידועה, כל רב שפנו אליו בשנים קודמות זקנים או חולים הציע את האופציה הזאת ולא כסף.
איני מבין את הסערה. אלו דברים הפשוטים
ולכן אי אפשר ללמוד ממנה להנהגה של חסידי חב"ד .
אז קודם כל אני באתי להזכיר לכת"ר שלעת עתה עדיין אין לנו הלכות מזוזה בשולחן ערוך אדה"ז ומניין לכת"ר שאדה"ז לא הביא זאת?
ב'- זה שאנחנו נוהגים זה לא קשור למטה אפרים, אלא להוראה הברורה של רבינו נשיאינו בעניין. אני בהחלט מסופק אם היינו מקפידים על זה ברמה של מנהג ישראל, אם זה היה מובא רק במטה אפרים.
לגבי מה שכתב כת"ר על הכתוב בחוברת- אין שום הוכחה גם משם. כי הרי גם הרה"ג הרב אבישיד כתב בפירוש שבדוחק רב ניתן לעשות כפרות על כסף, וזה דבר פשוט שהרי בכ"ז כך מובא בכמה מספרי האחרונים.
אבל ברור שתרנגול קודם, וכיוון שקיימא לן בכל דוכתין ש"שלוחו של אדם כמותו", אזי וודאי שגם שליחות תרנגול קודמת. וכי צריך להזכיר דבר כל כך פשוט ככל זה?
''שלוחו כמותו'' הוא משפט יפה אך צ''ע אם אפשר לשלוח אותו לכל מקום שרוצים ללא מקור.
חוץ מזה שכחתי לומר שבחוברת גם לא כתוב שון דבר על דג. אולי גם זה לא נהוג בכלל? אולי גם מה שכתוב בלבוש, מגן אברהם, באדה"ז ועוד לא רלוונטי? אלא כנראה זה נכתב לאמריקאים שאלו היו שני האפשריות שם.
א'- מי אמר שכפרות זה חובת גופו? זה מכפר על הגוף שלו אבל לאו דווקא חובת גופו.
ב'- גם אם כן, באחרונים (אכתוב בהמשך היכן בדיוק אני לא זוכר בדיוק. נ"ל פנ"י לא בטוח). על מסכת קידושין דף מב. והלאה מובא הטעם לכלל שהזכיר כבודו, שמצווה בו אינו שייך במצוות בגופו, וכתוב שם כך: לדוגמא במצוות תפילין אמנם זה שהשליח הניח בשבילי נחשב לשליחות, אבל כיוון שמצוות תפילין זה מצווה שבגופו אז מבחינה טכנית (!) זה לא נחשב שהוא הניח תפילין. אם כן הכלל הזה בכלל לא רלוונטי אצלינו כיוון שזה אמנם "חובת הגוף" כביכול, אבל לא מצד זה שזה חייב להיות על הגוף כלא שזה מכפר על הגוף שלי וא"כ מה הבעיה שאחד יכפר על חבירו? כהן לא מכפר על אחרים לצורך העניין?
היש מקור לכך שאם רב אחד, מכובד ככל שיהיה יסובב תרנגול מעל ראשו, זה יכפר עליך?
1. תרנגול.
2. בעל חי אחר.(כדי לקיים את מנהג ה'כפרות' שהוא בראש ובראשונה שחיטת (או המתת בדג) של בעל חי. לרמז שהוא נענש תחתינו.)
3. על כסף.(לקיים עניין אחר, שקשור גם לכפרות והוא שהתרנגול ילך לצדקה, ובמקרה שאין תרנגול - לתת צדקה.)
ומובן שלא קיימת אופציה בחוברת הנ"ל לחלק ל: מי שעושה על דג יאמר: "זה הדג ילך וכו'" מי שעושה על כו' יאמר כו' וכו' וכו'.
על כן חילקו לשני צדדים עיקריים: בעל חי או כסף. שההבדל בנוסח שונה שעל מעות אינו יכול לומר "תלכנה למיתה" ופשוט.
מובא בכמה פוסקים האפשרות לעשות על ידי שליח כמה מהם בתגובה ראשונה. תראה את המכתוב של הרב יורקוביץ
מנהג יפה נוסף ישנו - לתת אותו לצדקה. (שו"ע. אתה לא מאמין? תפתח!)
וממילא - מי שעושה כפרות על כסף - לא מקיים את מנהג הכפרות כלל! אלא מנהג אחר, שקשור לכפרות.
לכן וודאי שעדיף תרנגול, או מתי שאין - בעל חי אחר.
ובחוברת ישנו חידוש! מי שאינו יכול עדיף גם לעשות על כסף מכלום.