מערכת COL
|
יום ל' שבט ה׳תשע״ט
05.02.2019
האם בית כנסת רשאי להחליף תרומות שקיבל?
באילו תנאים רשאי בית כנסת להחליף תיבה, פרוכת וכדומה שניתנו בעבר כתרומה? ● הרב יוסף-שמחה גינזבורג משיב במדורו ב'שיחת השבוע' ● לתשובה
![האם בית כנסת רשאי להחליף תרומות שקיבל? האם בית כנסת רשאי להחליף תרומות שקיבל?](https://col.org.il/files/uploads/crop/2019/02/5c8839bb6a87e_1552431547_news_main_gallery.jpg)
אילוסטרציה
באילו תנאים רשאי בית כנסת להחליף תיבה, פרוכת וכדומה שניתנו בעבר כתרומה?
אם התיבה והפרוכת התיישנו, וכמו-כן אם זה פריט שכעת אינו משרת את הציבור כראוי – רשאי בית הכנסת להחליפו בפריטים מתאימים.
אפילו אם הפריט תקין, אך מציעים תרומה של פריט נאה ממנו, רשאים הגבאים להחליף את הישן, אלא שעליהם להודיע זאת תחילה לתורם הראשון, ואם ירצה לתרום גם את החדש – זכותו לעשות כן לפני כל תורם אחר (במקרה האחרון, אם בעבר הייתה רשומה הקדשה על הפריט, זכותו של התורם לבקש שגם על הפריט החדש תופיע הקדשה, גם אם המדיניות של הגבאים כעת היא שלא לאפשר שלטי הקדשות).
ואולם בפריטים שדרכם להתבלות, כגון סידורים וחומשים, והגיע זמנם להחלפה – אין זכות לתורם הראשון לתרום את החדשים יותר מלכל אדם אחר.
אם הגבאים מחליטים כי אינם מעוניינים עוד בפריט כלשהו, כגון ספרים שאינם שימושיים, ומקומם נחוץ לספרים אחרים – יש למוכרם (ואם אפשר, לבית כנסת או לישיבה), ובכסף שיינתן תמורתם לקנות ספרים אחרים או להשתמש בו לשיעורי תורה. ואם אי-אפשר למוכרם, לפחות לתת אותם למקום שבו ילמדו בהם.
אגב, לפני מאות שנים היה נהוג שהתורם חפץ לבית כנסת רשאי לקחתו בחזרה, כשהחפץ נחוץ לו, כאילו התנה מראש שלא תחול עליו קדושה. ואולם בדורותינו, ובפרט בשנים האחרונות, התרומה היא לנצח, ואין התורם רשאי לקחת בחזרה את החפץ (אלא אם כן התנה זאת מראש כשתרם, ומה טוב – לעשות זאת בכתב).
מקורות: פסקי תשובות סי' קנג ס"ק כג, כח, צדקה ומשפט פי"א הע' לט, וש"נ.
אם התיבה והפרוכת התיישנו, וכמו-כן אם זה פריט שכעת אינו משרת את הציבור כראוי – רשאי בית הכנסת להחליפו בפריטים מתאימים.
אפילו אם הפריט תקין, אך מציעים תרומה של פריט נאה ממנו, רשאים הגבאים להחליף את הישן, אלא שעליהם להודיע זאת תחילה לתורם הראשון, ואם ירצה לתרום גם את החדש – זכותו לעשות כן לפני כל תורם אחר (במקרה האחרון, אם בעבר הייתה רשומה הקדשה על הפריט, זכותו של התורם לבקש שגם על הפריט החדש תופיע הקדשה, גם אם המדיניות של הגבאים כעת היא שלא לאפשר שלטי הקדשות).
ואולם בפריטים שדרכם להתבלות, כגון סידורים וחומשים, והגיע זמנם להחלפה – אין זכות לתורם הראשון לתרום את החדשים יותר מלכל אדם אחר.
אם הגבאים מחליטים כי אינם מעוניינים עוד בפריט כלשהו, כגון ספרים שאינם שימושיים, ומקומם נחוץ לספרים אחרים – יש למוכרם (ואם אפשר, לבית כנסת או לישיבה), ובכסף שיינתן תמורתם לקנות ספרים אחרים או להשתמש בו לשיעורי תורה. ואם אי-אפשר למוכרם, לפחות לתת אותם למקום שבו ילמדו בהם.
אגב, לפני מאות שנים היה נהוג שהתורם חפץ לבית כנסת רשאי לקחתו בחזרה, כשהחפץ נחוץ לו, כאילו התנה מראש שלא תחול עליו קדושה. ואולם בדורותינו, ובפרט בשנים האחרונות, התרומה היא לנצח, ואין התורם רשאי לקחת בחזרה את החפץ (אלא אם כן התנה זאת מראש כשתרם, ומה טוב – לעשות זאת בכתב).
מקורות: פסקי תשובות סי' קנג ס"ק כג, כח, צדקה ומשפט פי"א הע' לט, וש"נ.
![](https://col.org.il/website_files/img/col/news/add_comment.png)
הוסף תגובה
0 תגובות