מערכת COL
|
יום כ"ו ניסן ה׳תשע״ח
11.04.2018
ועדת הכספים מקדמת: מימון 75% מתקציב שירותי הדת ברשויות
בהלך דיון סוער בנושא אמות המידה לתקצוב המועצות הדתיות לשנת 2018, בו מתחו חברי כנסת וראשי רשויות ביקורת רבה על שיטת התקצוב של שירותי הדת ברשויות, עלה כי תם המועד החוקי לתקצוב נושאי הדת לפי החוק • נוכח כך הורה יו"ר הוועדה, ח"כ משה גפני לחוקק חוק שיאפשר את אישור התקצוב לאחר המועד ובתוכו יעוגן מדרג שבתום תקופה ישווה את תקצוב שירותי הדת לשירותי החינוך והרווחה - בהם המדינה משתתפת ב-75% מן התקציב • וכמה מיליונים נדרשים לכך? • לכתבה המלאה
![ועדת הכספים מקדמת: מימון 75% מתקציב שירותי הדת ברשויות ועדת הכספים מקדמת: מימון 75% מתקציב שירותי הדת ברשויות](https://col.org.il/files/uploads/crop/2018/04/5c3386473e1d6_1546880583_news_main_gallery.jpg)
דיון בוועדת הכספים בכנסת; ארכיון COL
ועדת הכספים דנה אתמול (ג') בשיטת תקצוב המועצות הדתיות לשנת 2018, שבמרכזן שיעורי ההשתתפות של הממשלה באמצעות המשרד לשירותי דת ושל הרשויות המקומיות בתקצוב המועצות הדתיות.
במהלך הדיון עלתה ביקורת רבה מצד יו"ר הוועדה וחבריה, וכן מצד הרשויות המקומיות לגבי כך שתקצוב שירותי הדת ברשויות נופל בחלקו הגדול על הרשויות, בשונה מתחומים רבים אחרים, בהם המדינה מעמידה את מרבית התקציב. בנוסף עלה כי אמות המידה הוגשו באיחור, שעה שהיו אמורים לקבל את אישור הוועדה עד ה-31 במרץ. נוכח המצב הורה ח"כ משה גפני לחוקק חוק שיאפשר את אישור התקצוב באיחור ולצד כך יקבע בו הליך מדורג להעלאת תקצוב המועצות הדתיות עד מצב בו יעמוד התקצוב על 25% מצד הרשויות ו-75% מצד המדינה. ח"כ גפני: "שירותי הדת אינם קבצנות, המצב משניא את השירותים הללו".
אמות המידה שהובאו לדיון על ידי המשרד לשירותי דת נשענות על המלצת 'הצוות המקצועי לקביעת סכום ההשתתפות המיוחד' בהוצאות תקציב המועצות הדתיות' לפיהן במועצות דתיות אזוריות יישאר שיעור ההשתתפות הנוכחי שנקבע בחוק לפני שנים ארוכות ועומד על 60 אחוז מצד המועצה האזורית ו-40 אחוז מצד המדינה, ואילו במועצות דתיות שאינן אזוריות, יקבע שיעור ההשתתפות של הרשויות בתקצוב המועצות הדתיות על פי חישוב קריטריונים שונים שקבעה הוועדה, משיעור של 25 אחוז ועד 75 אחוז.
סה"כ ביקש המשרד לשירותי דת לאשר תקציב כולל של 455 מיליון ₪, לעומת 435 מיליון ₪ ב-2017 – גידול של 4.6%. מתוך סכום זה ביקש המשרד כי הרשויות המקומיות יעמידו 277 מיליון ₪, עלייה של 16 מיליון ₪ (6.3%) לעומת התקציב שהעמידו בשנת 2017, בעוד המשרד לשירותי לדת יעמיד 178 מיליון ₪, עלייה של 4 מיליון ש"ח (2.2%) לעומת השתתפותו בשנת 2017.
***
מתוך תמליל הוועדה:
יו"ר הוועדה, ח"כ משה גפני פתח את הדיון: "כאשר ראש רשות צריך לתקצב שירותי חינוך - המדינה נותנת 75 אחוז מהתקציב והוא מוסיף 25, כך גם בשירותי רווחה, בפרויקטים של משרד התחבורה, במקרה הטוב ראש הרשות נותן 25 אחוז, במקרה הרגיל זה 10 אחוז אם בכלל. דווקא בנושאי הדת ראש רשות חושב איך הדתיים הביאו מצב שאני צריך לתת 60 אחוז מתקצוב שירותי הדת. אני לא מצליח להבין איך לקחתם את הנושא הדתי כבן ערובה, יש שירותים דתי שצריך לתת גם לאנשים הלא דתיים וכולם זכאים להם לפי חוק. המצב משניא את השירותים, המדינה לא תחזיק את שירותי הדת כמין קבצנות שנותנים עבורה כסף".
עודד פלוס, מנכ"ל המשרד לשירותי דת: "עשינו בדיקה ושיורדים לפרטים ורואים את שיעור ההשתתפות בעיריות במימון שירותי הדת, השיעור הוא מזערי, זה אפילו לא אחוז דחוק. העלנו את השכר של הרבנים ושל הבלניות. בסופו של יום כדי לעשות זאת אני צריך כסף. חשוב לי שחברי הכנסת יבינו מה המשמעות אם יוצאים היום בלי אישור. לפי החוק יש ברירת מחדל של 60%-40%. כלומר אם לא תאשרו זה המצב. החוק יחייב אותי לפרסם ברשומות לפי השיעור הזה ואם לא ישלמו אז נצטרך לבצע קיצוצים. עשינו עבודה במסגרת הצוות המקצועי והורדנו בשיעור מסוים את האחוז שמשלמות הרשויות".
ח"כ גפני: "במקום להתמודד עם הבעיה אתה מדבר על אחוזים בודדים שהורדתם. אם אני מביא כסף מהאוצר אני מעדיף שילך לשירותי הדת מאשר לחלוקה הזו. עבדנו על הכללים קשה במטרה להוריד את הנטל מהרשויות. גם האוצר הבטיח שישנה את החלוקה".
יובל, משרד האוצר: "למרות הטענות תקציב המועצות הדתיות גדל בשנת 2018 בכ-40 מיליון שקלים. מדובר בגידול דרמטי בשנה אחת".
ח"כ גפני: "אתם יושבים על הטריבונה, זורקים קצת כסף ואומרים תריבו".
ח"כ יצחק וקנין: "עד 2011 הרשויות הדתיות היו מקבצי הנדבות הכי גדולים. לא הייתי לוקח את הכסף הנדרש מהרשויות המקומיות אלא הייתי לוקח ממשרד האוצר. מבחינת מנכ"ל משרד הדתות, הוא צריך את משרד הפנים, הוא לא צריך להתנהל מול כל רשות בנפרד. הם יכולים להסתדר לבד לראייתם. משם אני בא, כראש מועצה דתית, אני מכיר את זה ושלא ניתמם. אי אפשר להשאיר את משרד הדתות כבן ערובה. אני מציע שנעשה ישיבה עם האוצר, נביא כסף, תורידו את ההשתתפות של הרשויות".
ח"כ רחל עזריה: "צריך לעשות סדר בתקצוב שירותי הדת ברשויות המקומיות. לבקש באמצע השנה מעירייה להעביר כמה מיליונים זו בעיה. זה המון כסף, אני יודעת כמה כל מיליון שווה לרשויות. כדי לעשות שינוי, כל הגורמים צריכים לשבת להגדיר מה המטרות והיעדים, כמו שעשינו בעבר עם הכשרות או שכר הבלניות. משרד הדתות חייב להיות בדיאלוג עם הרשויות".
ח"כ אורי מקלב: "המצב בו תקציבי המדינה בשירותי דת נמוכים הרבה יותר משירותים אחרים מביא למצב בו התושב מקבל גם תעריפים גבוהים לשירותי הדת וגם נפגע מרמת השירות שהוא מקבל. זה לא בילוי, לא אקסטרות. זה צרכי דת מחייבים, הגישה צריכה להיות אחרת".
איתי חוטר, סמנכ"ל מרכז השלטון המקומי: "אני מייצג את כל הרשויות המקומיות, כל הזמן עושים הקבלה בין שירותי דת לחינוך. יש הבדל מאוד קטן. שירותי המועצות המקומיות הן שאמורות לספק שירותי רווחה וחינוך. לא כך בשירותי המועצות הדתיות. למה כאן אני צריך לשלם 60%? זה שירות מדיני שהמדינה צריכה לתקצב אותו באופן ראוי".
שביט מס, ראש מועצת קדימה-צורן: "לא יכול שמנכ"ל משרד הדתות לא ידבר אתנו. נושא תקצוב המועצות המקומיות חייב לגדול בעוגת תקציב המדינה. זה שירות לכולם ולא על חשבון הרשויות המקומיות. זה יביא אותנו להתקומם נגד שירותי הדת".
ח"כ משה גפני: "האפליה זועקת לשמיים. המציאות הזו לא תמשיך להתקיים. לפי הסדר, אנחנו לא יכולים לאשר עכשיו את הכללים האלה כי לא עברו 90 יום מתחילת התקציב. מה שאנחנו יכולים לעשות זה לשנות את החוק. אני מבקש מהיועצת המשפטית להכין חוק שיאפשר לאשר שינויים כאלה ואחרים לפרק זמן נוסף. אני מבקש שמסגרת זו תוביל לשיעור שונה בהשתתפות של המדינה, כך שיוחל בתום תקופה מדרוג הדומה לנעשה בשירותי החינוך והרווחה, שם המצב הוא 75%-25% לטובת מימון המדינה אל מול הרשויות המקומיות. אני מבקש לתקן את החוק ולאפשר הצבעה על נושא שירותי הדת, שכן אנחנו לא רשאים להצביע עכשיו".
עודד פלוס, מנכ"ל המשרד לשירותי דת: "בתחשיב כזה לא יהיו שירותי דת".
עו"ד איגי פז, נציגת משרד המשפטים: "המשרד לשירותי דת הצביע על שתי דרכים לפרש את החוק. אין חולק שעברו 90 ימים אבל ההחלטה של השרים כן התקבלה בפרק זמן זה. פרשנות זו לא נקייה מספקות אך בגלל כל הנסיבות ומשום שמדובר בימים בודדים אנחנו חושבים שאנחנו יכולים לעמוד מאחורי הפרשנות הזו".
שגית אפיק, יועמ"ש ועדת הכספים: "בשנת 2013 הפרשנות הייתה ש-90 הימים אכן כוללים את אישורי הוועדה. אני לא מבינה למה פתאום אפשר לשנות פרשנות זו. יש גם איחור של שבועיים. אני לא יודעת לעמוד מאחורי זה ולא חושבת שזה אפשרי להביא זאת להצבעה כעת".
יו"ר הוועדה ח"כ משה גפני סיכם את הדיון: "גם אם לא הייתי בטוח בייעוץ המשפטי ואני בטוח בו, אני רוצה לאפשר את הכנת החוק. אני מבקש בחוק להביא מהלך מדורג שהמדינה תשתתף ביותר כסף, שהאוצר ייתן כמו שהוא נותן לשירותי החינוך והרווחה. אני לא נמצא בתהליך של פשיטת רגל שבו אני מקבץ נדבות. זה לא יקרה יותר. מנכ"ל המשרד לשירותי דת לא יכול להתעלם מראשי הרשויות המקומיות. צריך לדבר איתם ושכולם יהיו חלק מהעניין. אני רוצה שינוי דרמטי, ולשם כך יש צורך בתיקון חקיקה".
במהלך הדיון עלתה ביקורת רבה מצד יו"ר הוועדה וחבריה, וכן מצד הרשויות המקומיות לגבי כך שתקצוב שירותי הדת ברשויות נופל בחלקו הגדול על הרשויות, בשונה מתחומים רבים אחרים, בהם המדינה מעמידה את מרבית התקציב. בנוסף עלה כי אמות המידה הוגשו באיחור, שעה שהיו אמורים לקבל את אישור הוועדה עד ה-31 במרץ. נוכח המצב הורה ח"כ משה גפני לחוקק חוק שיאפשר את אישור התקצוב באיחור ולצד כך יקבע בו הליך מדורג להעלאת תקצוב המועצות הדתיות עד מצב בו יעמוד התקצוב על 25% מצד הרשויות ו-75% מצד המדינה. ח"כ גפני: "שירותי הדת אינם קבצנות, המצב משניא את השירותים הללו".
אמות המידה שהובאו לדיון על ידי המשרד לשירותי דת נשענות על המלצת 'הצוות המקצועי לקביעת סכום ההשתתפות המיוחד' בהוצאות תקציב המועצות הדתיות' לפיהן במועצות דתיות אזוריות יישאר שיעור ההשתתפות הנוכחי שנקבע בחוק לפני שנים ארוכות ועומד על 60 אחוז מצד המועצה האזורית ו-40 אחוז מצד המדינה, ואילו במועצות דתיות שאינן אזוריות, יקבע שיעור ההשתתפות של הרשויות בתקצוב המועצות הדתיות על פי חישוב קריטריונים שונים שקבעה הוועדה, משיעור של 25 אחוז ועד 75 אחוז.
סה"כ ביקש המשרד לשירותי דת לאשר תקציב כולל של 455 מיליון ₪, לעומת 435 מיליון ₪ ב-2017 – גידול של 4.6%. מתוך סכום זה ביקש המשרד כי הרשויות המקומיות יעמידו 277 מיליון ₪, עלייה של 16 מיליון ₪ (6.3%) לעומת התקציב שהעמידו בשנת 2017, בעוד המשרד לשירותי לדת יעמיד 178 מיליון ₪, עלייה של 4 מיליון ש"ח (2.2%) לעומת השתתפותו בשנת 2017.
***
מתוך תמליל הוועדה:
יו"ר הוועדה, ח"כ משה גפני פתח את הדיון: "כאשר ראש רשות צריך לתקצב שירותי חינוך - המדינה נותנת 75 אחוז מהתקציב והוא מוסיף 25, כך גם בשירותי רווחה, בפרויקטים של משרד התחבורה, במקרה הטוב ראש הרשות נותן 25 אחוז, במקרה הרגיל זה 10 אחוז אם בכלל. דווקא בנושאי הדת ראש רשות חושב איך הדתיים הביאו מצב שאני צריך לתת 60 אחוז מתקצוב שירותי הדת. אני לא מצליח להבין איך לקחתם את הנושא הדתי כבן ערובה, יש שירותים דתי שצריך לתת גם לאנשים הלא דתיים וכולם זכאים להם לפי חוק. המצב משניא את השירותים, המדינה לא תחזיק את שירותי הדת כמין קבצנות שנותנים עבורה כסף".
עודד פלוס, מנכ"ל המשרד לשירותי דת: "עשינו בדיקה ושיורדים לפרטים ורואים את שיעור ההשתתפות בעיריות במימון שירותי הדת, השיעור הוא מזערי, זה אפילו לא אחוז דחוק. העלנו את השכר של הרבנים ושל הבלניות. בסופו של יום כדי לעשות זאת אני צריך כסף. חשוב לי שחברי הכנסת יבינו מה המשמעות אם יוצאים היום בלי אישור. לפי החוק יש ברירת מחדל של 60%-40%. כלומר אם לא תאשרו זה המצב. החוק יחייב אותי לפרסם ברשומות לפי השיעור הזה ואם לא ישלמו אז נצטרך לבצע קיצוצים. עשינו עבודה במסגרת הצוות המקצועי והורדנו בשיעור מסוים את האחוז שמשלמות הרשויות".
ח"כ גפני: "במקום להתמודד עם הבעיה אתה מדבר על אחוזים בודדים שהורדתם. אם אני מביא כסף מהאוצר אני מעדיף שילך לשירותי הדת מאשר לחלוקה הזו. עבדנו על הכללים קשה במטרה להוריד את הנטל מהרשויות. גם האוצר הבטיח שישנה את החלוקה".
יובל, משרד האוצר: "למרות הטענות תקציב המועצות הדתיות גדל בשנת 2018 בכ-40 מיליון שקלים. מדובר בגידול דרמטי בשנה אחת".
ח"כ גפני: "אתם יושבים על הטריבונה, זורקים קצת כסף ואומרים תריבו".
ח"כ יצחק וקנין: "עד 2011 הרשויות הדתיות היו מקבצי הנדבות הכי גדולים. לא הייתי לוקח את הכסף הנדרש מהרשויות המקומיות אלא הייתי לוקח ממשרד האוצר. מבחינת מנכ"ל משרד הדתות, הוא צריך את משרד הפנים, הוא לא צריך להתנהל מול כל רשות בנפרד. הם יכולים להסתדר לבד לראייתם. משם אני בא, כראש מועצה דתית, אני מכיר את זה ושלא ניתמם. אי אפשר להשאיר את משרד הדתות כבן ערובה. אני מציע שנעשה ישיבה עם האוצר, נביא כסף, תורידו את ההשתתפות של הרשויות".
ח"כ רחל עזריה: "צריך לעשות סדר בתקצוב שירותי הדת ברשויות המקומיות. לבקש באמצע השנה מעירייה להעביר כמה מיליונים זו בעיה. זה המון כסף, אני יודעת כמה כל מיליון שווה לרשויות. כדי לעשות שינוי, כל הגורמים צריכים לשבת להגדיר מה המטרות והיעדים, כמו שעשינו בעבר עם הכשרות או שכר הבלניות. משרד הדתות חייב להיות בדיאלוג עם הרשויות".
ח"כ אורי מקלב: "המצב בו תקציבי המדינה בשירותי דת נמוכים הרבה יותר משירותים אחרים מביא למצב בו התושב מקבל גם תעריפים גבוהים לשירותי הדת וגם נפגע מרמת השירות שהוא מקבל. זה לא בילוי, לא אקסטרות. זה צרכי דת מחייבים, הגישה צריכה להיות אחרת".
איתי חוטר, סמנכ"ל מרכז השלטון המקומי: "אני מייצג את כל הרשויות המקומיות, כל הזמן עושים הקבלה בין שירותי דת לחינוך. יש הבדל מאוד קטן. שירותי המועצות המקומיות הן שאמורות לספק שירותי רווחה וחינוך. לא כך בשירותי המועצות הדתיות. למה כאן אני צריך לשלם 60%? זה שירות מדיני שהמדינה צריכה לתקצב אותו באופן ראוי".
שביט מס, ראש מועצת קדימה-צורן: "לא יכול שמנכ"ל משרד הדתות לא ידבר אתנו. נושא תקצוב המועצות המקומיות חייב לגדול בעוגת תקציב המדינה. זה שירות לכולם ולא על חשבון הרשויות המקומיות. זה יביא אותנו להתקומם נגד שירותי הדת".
ח"כ משה גפני: "האפליה זועקת לשמיים. המציאות הזו לא תמשיך להתקיים. לפי הסדר, אנחנו לא יכולים לאשר עכשיו את הכללים האלה כי לא עברו 90 יום מתחילת התקציב. מה שאנחנו יכולים לעשות זה לשנות את החוק. אני מבקש מהיועצת המשפטית להכין חוק שיאפשר לאשר שינויים כאלה ואחרים לפרק זמן נוסף. אני מבקש שמסגרת זו תוביל לשיעור שונה בהשתתפות של המדינה, כך שיוחל בתום תקופה מדרוג הדומה לנעשה בשירותי החינוך והרווחה, שם המצב הוא 75%-25% לטובת מימון המדינה אל מול הרשויות המקומיות. אני מבקש לתקן את החוק ולאפשר הצבעה על נושא שירותי הדת, שכן אנחנו לא רשאים להצביע עכשיו".
עודד פלוס, מנכ"ל המשרד לשירותי דת: "בתחשיב כזה לא יהיו שירותי דת".
עו"ד איגי פז, נציגת משרד המשפטים: "המשרד לשירותי דת הצביע על שתי דרכים לפרש את החוק. אין חולק שעברו 90 ימים אבל ההחלטה של השרים כן התקבלה בפרק זמן זה. פרשנות זו לא נקייה מספקות אך בגלל כל הנסיבות ומשום שמדובר בימים בודדים אנחנו חושבים שאנחנו יכולים לעמוד מאחורי הפרשנות הזו".
שגית אפיק, יועמ"ש ועדת הכספים: "בשנת 2013 הפרשנות הייתה ש-90 הימים אכן כוללים את אישורי הוועדה. אני לא מבינה למה פתאום אפשר לשנות פרשנות זו. יש גם איחור של שבועיים. אני לא יודעת לעמוד מאחורי זה ולא חושבת שזה אפשרי להביא זאת להצבעה כעת".
יו"ר הוועדה ח"כ משה גפני סיכם את הדיון: "גם אם לא הייתי בטוח בייעוץ המשפטי ואני בטוח בו, אני רוצה לאפשר את הכנת החוק. אני מבקש בחוק להביא מהלך מדורג שהמדינה תשתתף ביותר כסף, שהאוצר ייתן כמו שהוא נותן לשירותי החינוך והרווחה. אני לא נמצא בתהליך של פשיטת רגל שבו אני מקבץ נדבות. זה לא יקרה יותר. מנכ"ל המשרד לשירותי דת לא יכול להתעלם מראשי הרשויות המקומיות. צריך לדבר איתם ושכולם יהיו חלק מהעניין. אני רוצה שינוי דרמטי, ולשם כך יש צורך בתיקון חקיקה".
![](https://col.org.il/website_files/img/col/news/add_comment.png)
הוסף תגובה
0 תגובות