מערכת COL
|
יום כ"ה אב ה׳תשע״ז
17.08.2017
'ישראל היום' על "מבצע תפילין" שכובש את הארץ
כחלק משרשרת הפעולות של צעירי אגודת חב"ד לציון 50 שנים של מבצע תפילין, השתדל אגף דוברות חב"ד לפרסום כתבת ענק הבוקר במוסף השבת של 'ישראל היום' • הרב יוסף הרטמן נזכר בימי הבראשית ("הרבי אסף אותנו, את כל חסידי חב"ד, ואמר שהנשק הסודי שלנו במלחמה יהיה שכל חייל צה"ל יניח תפילין"), הרב יוסף אהרונוב מספר על הסנסציה ("הפעם הראשונה בהיסטוריה שבה מנהיג יהודי לקח את המצווה השייכת לבתי הכנסת ולישיבות, והוציא אותה למרחב הציבורי"), והרב יוסף בקרמן מספר על האתגרים של היום ("אני רוצה לעזור ולחבר אנשים לשורשים. בלי כפייה; רק מתוך אהבה") • "פרויקט הדגל של חב"ד" ב'ישראל היום' - אל תחמיצו • לכתבה המלאה
!['ישראל היום' על 'ישראל היום' על](https://col.org.il/files/uploads/crop/2017/08/5c32469604955_1546798742_news_main_gallery.jpg)
צילום הכתבה
יהודה שלזינגר
הרב יוסף הרטמן כבר בן 75, ועדיין יוצא עם האופניים שלו מדי בוקר, בשמש, בגשם, במהלך מבצעים בעזה וגם כשתושב אחד או שניים מתנגדים לו - לרחובות קריית מלאכי. המטרה: לדבוק בשליחות שהחלה לפני 50 שנה כשקיבל את ההוראה מהרבי שלו - לצאת לרחוב ולהניח תפילין לעוברים ושבים.
הרטמן הוא רק אחד מאלפים. בימים אלה מציינים אנשי חב"ד 50 שנה לאחד המבצעים הכי מזוהים בחסידות - הנחת תפילין ברחובות, בקניונים ובמרכזים העירוניים. אלא שציון היובל החגיגי נפגם מעט דווקא בימים אלה. הסיבה: תופעות ראשונות לכיסי התנגדות, קטנים אך קולניים, נגד הפעילות המוכרת של חב"ד. ההתנגדות מגיעה גם על רקע קמפיין ה"הדתה" שעלה בחודשים האחרונים לדיון בציבוריות הישראלית.
כך, לדוגמה, בגבעתיים. הרב יוסף בקרמן (50) פועל בעיר כבר 25 שנה. למרות היותה עיר חילונית למהדרין, בית חב"ד בתחומה נחשב לאחד המשגשגים. אלא שבקרמן נתקל לאחרונה בטענות נגדו על כפייה דתית וניסיון להחזיר בתשובה תושבים. לפני כמה שבועות אף נאספו מול דוכן תפילין שהציב בעיר כמה מפגינים בודדים, והניפו שלטים שעליהם נכתב: "שומרים על גבעתיים חופשית וחב"ד לכם על הזמן". ויוי וולפסון, סגנית ראש העיר וחברת מפלגת מרצ, אף טענה כי הפעילות של חב"ד הופכת לאינטנסיבית, ובמסגרתה החסידים פונים לבני נוער במרחב הציבורי. היא אמרה כי "הפעילות פוגעת ואינה מכבדת את הדת היהודית".
בקרמן עצמו לא מבין על מה המהומה. "נשלחתי לגבעתיים על ידי הרבי מלובביץ' לפני 25 שנה", הוא מספר, "שבעת ילדיי נולדו בעיר, ותמיד הקפדתי ללכת רק בדרכי נועם - כמו שנהוג בחב"ד. האוכלוסייה בגבעתיים קיבלה אותנו יפה מאוד ויש לנו קשר נפלא עם כל התושבים. אבל דווקא בחצי השנה האחרונה יש קבוצה מסוימת שעושה רעש, בעיקר בפייסבוק". לטענת בקרמן, "הקבוצה מכוונת על ידי מפלגה פוליטית שרוצה להתקדם בבחירות המקומיות".
לדבריו, "זה מעליב. אני מרגיש כמו אדם שבא לתת ממתקים לחיילים ובא מישהו ומאשים אותי שאני מרעיל אותם. זה לא הוגן. אני רוצה לעזור ולחבר אנשים לשורשים. בלי כפייה; רק מתוך אהבה". לאחרונה, הוא מספר, העניינים מעט נרגעו ואף התהפכו לטובתו: "אנשים רבים שמכבדים אותנו ראו את הפעילות נגדנו ובאו לחזק. בכל יום 150 אנשים מגיעים להניח תפילין, ונשים באות לקחת נרות לקראת שבת. אנחנו מקבלים המון אהבה ותמיכה".
גם בכפכפים ובמכנסיים קצרים
מבצע התפילין של חב"ד החל יומיים לפני מלחמת ששת הימים, בשלהי תקופה ההמתנה הגורלית. המורל הלאומי היה קשה. הרבי מלובביץ' אסף את חסידיו והורה להם "לצאת ולהניח תפילין לאנשים רבים ככל האפשר, ובפרט לחיילים - דבר שיגרום לפחד ובהלה אצל אויבי ישראל".
הרב יוסף הרטמן זוכר את הימים סביב "פקודת המבצע" של הרבי. "בזמן המלחמה גרתי בכפר חב"ד", הוא מספר, "יומיים לפני תחילת המלחמה האווירה במדינה היתה קשה, אני זוכר שבפארקים גדולים התחילו עבודות של חפירה של קברים המוניים כי הצפי היה ש־100 אלף איש ייהרגו. הרבי אסף אותנו, את כל חסידי חב"ד, ואמר שהנשק הסודי שלנו במלחמה יהיה שכל חייל צה"ל יניח תפילין, וכך עשינו. אני הייתי מגויס בהגמ"ר באזור של כפר חב"ד, וכמובן הנחתי לכל החיילים וכל חייל חב"דניק הניח לכל חבר בפלוגה שלו. גם ברדיו ובעיתונים היה קמפיין של צעירי חב"ד שקרא לכולם להניח תפילין. אני זוכר שכולם הניחו, קיבלנו תמונות ממנהטן של אנשים שמניחים תפילין כדי לעזור ליהודים לנצח במלחמה, וברוך השם ניצחנו".
הרב יוסף אהרונוב, יו"ר מפעל השליחות של חב"ד בישראל, אומר כי "זו היתה הפעם הראשונה בהיסטוריה שבה מנהיג יהודי ידוע לקח את המצווה השייכת לבתי הכנסת ולישיבות, והוציא אותה למרחב הציבורי. לא עוד מצווה המתקיימת בפורום סגור ומצומצם בלבד של מי שטרח והגיע, אלא פורמט של הנגשה לכל קרן רחוב, לעיני כולם ולכל מי שרק עובר באזור, לא משנה אם הוא בכפכפים ובמכנסיים קצרים".
אחרי ההצלחה הצבאית של מלחמת ששת הימים, הפך הקמפיין החד־פעמי לפרויקט הדגל של חסידות חב"ד. שאלת "אחי, כבר הנחת תפילין היום?" הפכה לשאלה מוכרת בכל אחד מ־4,500 בתי חב"ד ברחבי הגלובוס - ופרנסה גם מערכונים ותוכניות סאטירה.
כיום, 50 שנה אחרי, הרטמן עדיין יוצא לרחובות קריית מלאכי, עובר בין המסעדות, החנויות וגם עומד מחוץ לבית ספר תיכון בעיר ומניח תפילין לעוברים ושבים. "אנחנו עומדים מחוץ לתיכון והילדים באים אלינו על חשבון ההפסקה שלהם, מלבד אמא אחת אין התנגדות אצלנו לפעילות שלנו, רוב תושבי העיר הם מסורתיים ורואים את זה בעין יפה. אנחנו לא כופים על אף אחד. רק מי שרוצה מגיע", הוא אומר.
למרות גילו המתקדם, הרטמן לא מתכוון להפסיק בפעילותו. "יש לי תשעה זוגות תפילין, וכשאני מסתובב בעיר עוצרים אותי הרבה אנשים שאניח להם תפילין. לפעמים זה קשה אבל זה מה שהרבי והקדוש ברוך הוא רוצים. הם עוזרים לי להמשיך".
דוכני התפילין ברחבי הארץ משרטטים תמונה של ארגון לוגיסטי גדול. הרב יוסי הלפרין, בעל דוכן להנחת תפילין בכותל המערבי, הוא אחד המתמידים הגדולים ביותר. "אנחנו עומדים בדוכן במשמרות - מהנץ החמה ועד השקיעה כדי שלא יהיה מצב שיהודי יגיע לכותל ולא יניח תפילין", הוא אומר.
בצוות שלו יש עוד שבעה חסידים, וכדי להסביר פנים לתיירים הם דוברים רוסית, ספרדית, פורטוגזית, צרפתית, אנגלית ויידיש. "כולם באים לכאן", אומר הלפרין, "שרים, ח"כים, מפורסמים, בחודשים האחרונים היו כאן יצחק תשובה, ראש עיריית לוס אנג'לס, וגם אח של ראלף לורן".
הרב יוסף הרטמן כבר בן 75, ועדיין יוצא עם האופניים שלו מדי בוקר, בשמש, בגשם, במהלך מבצעים בעזה וגם כשתושב אחד או שניים מתנגדים לו - לרחובות קריית מלאכי. המטרה: לדבוק בשליחות שהחלה לפני 50 שנה כשקיבל את ההוראה מהרבי שלו - לצאת לרחוב ולהניח תפילין לעוברים ושבים.
הרטמן הוא רק אחד מאלפים. בימים אלה מציינים אנשי חב"ד 50 שנה לאחד המבצעים הכי מזוהים בחסידות - הנחת תפילין ברחובות, בקניונים ובמרכזים העירוניים. אלא שציון היובל החגיגי נפגם מעט דווקא בימים אלה. הסיבה: תופעות ראשונות לכיסי התנגדות, קטנים אך קולניים, נגד הפעילות המוכרת של חב"ד. ההתנגדות מגיעה גם על רקע קמפיין ה"הדתה" שעלה בחודשים האחרונים לדיון בציבוריות הישראלית.
כך, לדוגמה, בגבעתיים. הרב יוסף בקרמן (50) פועל בעיר כבר 25 שנה. למרות היותה עיר חילונית למהדרין, בית חב"ד בתחומה נחשב לאחד המשגשגים. אלא שבקרמן נתקל לאחרונה בטענות נגדו על כפייה דתית וניסיון להחזיר בתשובה תושבים. לפני כמה שבועות אף נאספו מול דוכן תפילין שהציב בעיר כמה מפגינים בודדים, והניפו שלטים שעליהם נכתב: "שומרים על גבעתיים חופשית וחב"ד לכם על הזמן". ויוי וולפסון, סגנית ראש העיר וחברת מפלגת מרצ, אף טענה כי הפעילות של חב"ד הופכת לאינטנסיבית, ובמסגרתה החסידים פונים לבני נוער במרחב הציבורי. היא אמרה כי "הפעילות פוגעת ואינה מכבדת את הדת היהודית".
בקרמן עצמו לא מבין על מה המהומה. "נשלחתי לגבעתיים על ידי הרבי מלובביץ' לפני 25 שנה", הוא מספר, "שבעת ילדיי נולדו בעיר, ותמיד הקפדתי ללכת רק בדרכי נועם - כמו שנהוג בחב"ד. האוכלוסייה בגבעתיים קיבלה אותנו יפה מאוד ויש לנו קשר נפלא עם כל התושבים. אבל דווקא בחצי השנה האחרונה יש קבוצה מסוימת שעושה רעש, בעיקר בפייסבוק". לטענת בקרמן, "הקבוצה מכוונת על ידי מפלגה פוליטית שרוצה להתקדם בבחירות המקומיות".
לדבריו, "זה מעליב. אני מרגיש כמו אדם שבא לתת ממתקים לחיילים ובא מישהו ומאשים אותי שאני מרעיל אותם. זה לא הוגן. אני רוצה לעזור ולחבר אנשים לשורשים. בלי כפייה; רק מתוך אהבה". לאחרונה, הוא מספר, העניינים מעט נרגעו ואף התהפכו לטובתו: "אנשים רבים שמכבדים אותנו ראו את הפעילות נגדנו ובאו לחזק. בכל יום 150 אנשים מגיעים להניח תפילין, ונשים באות לקחת נרות לקראת שבת. אנחנו מקבלים המון אהבה ותמיכה".
גם בכפכפים ובמכנסיים קצרים
מבצע התפילין של חב"ד החל יומיים לפני מלחמת ששת הימים, בשלהי תקופה ההמתנה הגורלית. המורל הלאומי היה קשה. הרבי מלובביץ' אסף את חסידיו והורה להם "לצאת ולהניח תפילין לאנשים רבים ככל האפשר, ובפרט לחיילים - דבר שיגרום לפחד ובהלה אצל אויבי ישראל".
הרב יוסף הרטמן זוכר את הימים סביב "פקודת המבצע" של הרבי. "בזמן המלחמה גרתי בכפר חב"ד", הוא מספר, "יומיים לפני תחילת המלחמה האווירה במדינה היתה קשה, אני זוכר שבפארקים גדולים התחילו עבודות של חפירה של קברים המוניים כי הצפי היה ש־100 אלף איש ייהרגו. הרבי אסף אותנו, את כל חסידי חב"ד, ואמר שהנשק הסודי שלנו במלחמה יהיה שכל חייל צה"ל יניח תפילין, וכך עשינו. אני הייתי מגויס בהגמ"ר באזור של כפר חב"ד, וכמובן הנחתי לכל החיילים וכל חייל חב"דניק הניח לכל חבר בפלוגה שלו. גם ברדיו ובעיתונים היה קמפיין של צעירי חב"ד שקרא לכולם להניח תפילין. אני זוכר שכולם הניחו, קיבלנו תמונות ממנהטן של אנשים שמניחים תפילין כדי לעזור ליהודים לנצח במלחמה, וברוך השם ניצחנו".
הרב יוסף אהרונוב, יו"ר מפעל השליחות של חב"ד בישראל, אומר כי "זו היתה הפעם הראשונה בהיסטוריה שבה מנהיג יהודי ידוע לקח את המצווה השייכת לבתי הכנסת ולישיבות, והוציא אותה למרחב הציבורי. לא עוד מצווה המתקיימת בפורום סגור ומצומצם בלבד של מי שטרח והגיע, אלא פורמט של הנגשה לכל קרן רחוב, לעיני כולם ולכל מי שרק עובר באזור, לא משנה אם הוא בכפכפים ובמכנסיים קצרים".
אחרי ההצלחה הצבאית של מלחמת ששת הימים, הפך הקמפיין החד־פעמי לפרויקט הדגל של חסידות חב"ד. שאלת "אחי, כבר הנחת תפילין היום?" הפכה לשאלה מוכרת בכל אחד מ־4,500 בתי חב"ד ברחבי הגלובוס - ופרנסה גם מערכונים ותוכניות סאטירה.
כיום, 50 שנה אחרי, הרטמן עדיין יוצא לרחובות קריית מלאכי, עובר בין המסעדות, החנויות וגם עומד מחוץ לבית ספר תיכון בעיר ומניח תפילין לעוברים ושבים. "אנחנו עומדים מחוץ לתיכון והילדים באים אלינו על חשבון ההפסקה שלהם, מלבד אמא אחת אין התנגדות אצלנו לפעילות שלנו, רוב תושבי העיר הם מסורתיים ורואים את זה בעין יפה. אנחנו לא כופים על אף אחד. רק מי שרוצה מגיע", הוא אומר.
למרות גילו המתקדם, הרטמן לא מתכוון להפסיק בפעילותו. "יש לי תשעה זוגות תפילין, וכשאני מסתובב בעיר עוצרים אותי הרבה אנשים שאניח להם תפילין. לפעמים זה קשה אבל זה מה שהרבי והקדוש ברוך הוא רוצים. הם עוזרים לי להמשיך".
דוכני התפילין ברחבי הארץ משרטטים תמונה של ארגון לוגיסטי גדול. הרב יוסי הלפרין, בעל דוכן להנחת תפילין בכותל המערבי, הוא אחד המתמידים הגדולים ביותר. "אנחנו עומדים בדוכן במשמרות - מהנץ החמה ועד השקיעה כדי שלא יהיה מצב שיהודי יגיע לכותל ולא יניח תפילין", הוא אומר.
בצוות שלו יש עוד שבעה חסידים, וכדי להסביר פנים לתיירים הם דוברים רוסית, ספרדית, פורטוגזית, צרפתית, אנגלית ויידיש. "כולם באים לכאן", אומר הלפרין, "שרים, ח"כים, מפורסמים, בחודשים האחרונים היו כאן יצחק תשובה, ראש עיריית לוס אנג'לס, וגם אח של ראלף לורן".
![](https://col.org.il/website_files/img/col/news/add_comment.png)
הוסף תגובה
0 תגובות