מה עומד מאחורי גל השיעורים המאלפים בכפר חב"ד? ● מרתק
![מה עומד מאחורי גל השיעורים המאלפים בכפר חב מה עומד מאחורי גל השיעורים המאלפים בכפר חב](https://col.org.il/files/uploads/crop/2015/03/5c2f7057ded32_1546612823_news_main_gallery.jpg)
מה עומד מאחורי גל השיעורים המאלפים בכפר חב"ד? האם ניתן 'לשכפל את ההצלחה' גם למקומות נוספים? ולמה דווקא כעת, שכולם טרודים בהכנות לחג הפסח?
דווקא בגלל זה. כשכולם טרודים ורצים בהכנות לחג הקרב ובא, ואולי פחות מקדישים זמן ומחשבה לנושא של "קביעת עיתים לתורה", פנינו לרב לוי קנלסקי יו"ר ארגון "אלף" ויוזם כולל "קביעות עיתים" שיספר על היוזמה המוצלחת, וגם על אפשרות מעשית 'לשכפל' את ההצלחה למקומות אחרים בריכוזי אנ"ש.
כך התחלנו
איך התחיל הרעיון?
הרב לוי קנלסקי: "כולל 'קביעות עיתים' התחיל, אחרי התוועדות בבית הכנסת בשבת בראשית תשע"ג. התפרסמה אז שיחה מתשט"ז שבה הרבי מעורר על קביעות עיתים לתורה. החלטנו לעבור מיד לפסים מעשיים. בדקנו בין המשתתפים איזה יום בשבוע הכי נוח להם להקדיש את הערב ללימוד. וכך נולד ה'כולל ערב'".
"בהמשך", מספר הרב קנלסקי, נוצר צימאון בקרב האברכים לשמוע שיעורים תורניים ברמה גבוהה בהלכות הנצרכות. זה החל בשיעור אחד, ועד מהרה הפך לשיעור מידי שבוע, שבו מוסר את השיעור רב מומחה לנושא מסוים ורלוונטי. לפני פסח בהלכות הצריכות לפסח, וכן הלאה".
השיעורים המרתקים שנמסרים מידי שבוע ביום ראשון בערב, מושכים קהל רב ומגוון. גם לאחר שמסתיים השיעור ניתן לראות אברכים צעירים ובעלי בתים מתגודדים סביב הרב שמסר את השיעור, ודנים בנושאים שעלו בו. השיעורים המרתקים, הנמסרים במגוון נושאים כאמור, מועלים כאן באתר לתועלת הצופים."
למה בחרת דווקא את השם "קביעות עיתים"?
"לעורר בתודעה של כל אברך וחסיד חב"ד, עד כמה יש חובה על כל אחד לקבוע עיתים לתורה על פי שולחן ערוך, עד כמה הרבי מבקש מכל אחד לקבוע עיתים לתורה, למרות שטרודים בעניינים רוחניים וגשמיים.
עד כמה זה מוסיף בברכות הגשמיות לכל אחד מהלומדים ובני משפחותיהם, ובטח שלא גורע ח"ו ועוד כהנה וכהנה במכתבים המצורפים."
כמה שנים זה פועל, וכמה שיעורים לערך התקיימו עד היום?
"בהתוועדות לציון שנה ראשונה לכולל, התקיימה התוועדות בהשתתפות המרא דאתרא הרב מרדכי אשכנזי זצ"ל, שהתבטא שהכולל הזה צריך להיות "מודל לחיקוי", ואכן מאז הרבה מקיימים את בקשתו.
הכולל ערב הראשון החלוץ בכפר חב"ד, ואחריו ב"ה, כן ירבו!! נפתחו עוד הרבה כוללי ערב ועשרות אברכים ובעלי בתים יושבים וקובעים לתורה.
הכולל פועל זה השנה השלישית, עד היום היו מעל 100 שיעורים שנמסרו מפי טובי הרבנים ומורי ההוראה. מאות משתתפים כל שבוע, ואלפי צופים ומאזינים לשיעורים ברחבי העולם. אנשים ממתינים שנעלה את השיעור לאתרים.
לפי מה נקבעים הנושאים הנמסרים בשיעורים, ואיזה 'אינטראקציה' יש לכם עם משתתפי השיעורים?
רבים מהמשתתפים מציינים לשבח את בחירת נושאי השיעור. העיסוק בהלכות מעשיות, הוא גורם מעודד את ההשתתפות בשיעור. "הנושאים מאוד פרקטיים ונוגעים ליום יום של כל אחד כמו למשל: "האם מותר לחמם שניצל מעל סיר טשולנט בשבת?"
הנושאים נקבעים לפי בקשות, והמלצות של ציבור המשתתפים. הלכות שבת, הלכות תפילה, כשרות, חינוך, ממונות, הלכות בין אדם לחבירו, הלכות הנוגעות לחגים השונים.
כמו ב'הזמנה אישית'
"כל משתתף או צופה ומאזין לשיעורים, מגיע אלי ומביע את התרשמותו מהשיעור, האם צריך לשפר, האם נכון להביא שוב את אותו רב, כך יוצא שבסיעתא דשמיא אנחנו מזמינים את הרבנים לפי בקשות הציבור, ורוב הציבור מרגיש שהשיעור לפי "הזמנה אישית", אומר הרב קנלסקי.
"כל משתתף יודע שהוא יכול לבוא ולהגיד ביקורת, או מילה טובה עד כמה היה מוצלח. אחד ממליץ להביא רב פלוני בנושא פלוני, אחד מציע את עזרתו להביא מרצה מסויים, כך יוצא שכולם מרגישים שותפים לבניה, ולהצלחה הגדולה ב"ה שיש לכולל 'קביעות עיתים'.
ספר על קשיי בראשית. היה רגע שבו חשבת להפסיק?
הקשיים היו למצוא רב, מרצה שפנוי בדיוק ביום ראשון בערב, ומסכים לבוא לתת שיעור או הרצאה בנושא מסויים. יש רבנים שבדיוק ביום ראשון בערב כבר מוסרים שיעור בקהילה שלהם כבר עשרות שנים, כך שלמרות שהם מאוד רוצים לבוא ולמסור שיעור אין להם יכולת, למצוא תמיד רב שייתן בנושא שהציבור ביקש, או בנושא שהזמן גרמא. מאידך, יש המון סיעתא דשמיא לדבר שבקדושה בכלל ולימוד התורה בפרט, ואנחנו רואים את זה בכל רגע ורגע."
"ב"ה לא רק שאין מחשבה להפסיק את המפעל הגדול והחשוב שיש לרבי בכפר חב"ד, אלא אף להרחיב את זה לעוד קהילות בארץ", קובע בנחישות הרב לוי קנלסקי.
בהמשך לדבריך על 'קהילות נוספות', האם ניתן 'לשכפל' את ההצלחה גם למקומות אחרים? איך עושים זאת?
"בוודאי שאפשר. מספר קהילות ושלוחים פנוי אלי בעבר וביקשו עזרה בבניית מודל דומה, כמובן שנעניתי בשמחה לעזור להם."
הצעה שאי אפשר לסרב לה
"עכשיו אנו לקראת חג החירות, הרי ידוע ש'אין לך בן חורין אלא מי שעוסק בתורה'. אנו יוצאים בקריאה לכל קהילות אנ"ש והשלוחים, כל המעוניין לפתח אצלו מודל דומה של שיעור שבועי בהלכה מעשית, או שיעור בנושא מסויים, יקבל את כל העזרה הנחוצה. הן בבניה, והן בליווי בהמשך הדרך. יש לנו עשרות מרצים מקצועיים מהטובים ביותר בתחומם."
"נחסוך לך זמן וטרדה באיתור המרצים הנכונים ובטיפול בכל התהליך, נקל מעליך את העול בחיפוש המרצה, בתיאום היום והנושא, תקבל את הכול מוכן!", מציע הרב קנלסקי.
'מרתון רטוריקה'
"יש לנו מאגר מרצים גדול, הודות לניסיון הרב שצברנו ב"ה, וכן הודות לקורסי הכשרת מרצים שאנו עורכים מספר פעמים בשנה.
בוגרי הקורס הראשון של "תורת הרטוריקה והנאום" כבר מוסרים הרצאות ברחבי הארץ ובאמצעי המדיה השונים, המשודרים לרחבי העולם. גם קורס מיוחד לנשים התקיים לאחרונה בהצלחה.
בעקבות צורך שעלה מ'השטח', משלוחי חב"ד, אנשי חינוך ואברכים שהתקשו לפנות מזמנם מספר שבועות ללימוד של יסודות הרטוריקה והנאום, יפתח במיוחד עבורם קורס "מרתון רטוריקה" ובו ילמדו כל הנושאים הנלמדים בקורס רגיל – במרתון של שלושה ימים בלבד. "נשארו מספר מקומות בודדים למרתון רטוריקה, ומתקבל הרושם שנצטרך לפתוח קורס נוסף בקייץ בעז"ה", אומר הרב קנלסקי.
לרב לוי קנלסקי, חשוב נושא המודעות של קביעות עיתים לתורה בכל זמן ובכל מצב, כפי שהורו לנו רבותינו נשיאנו.
"דווקא בזמן שכולנו טרודים בהכנות לפסח, חובה על כל אחד לקבוע עיתים לתורה", הוא אומר, ומבקש לצטט ולעורר את אנ"ש לנושא, ע"י פרסום מכתבים ומענות של רבותינו נשיאנו בנושא זה.
קביעות עיתים לתורה – הכלי לכל הברכות עד אין קץ
מצורפים כמה מענות קודש שליקט הרב קנלסקי בנושא קביעות עיתים לתורה:
קביעות עיתים – אף אם סובר להרוויח הרבה
כל איש ישראל חייב בת"ת.. בין עשיר בין שלם בגופו.. ואפילו בעל אישה ובנים חייב לקבוע לו עת לת"ת ביום ובלילה שנאמר והגית בו יומם ולילה.. וקביעות העת צריך שיהיה קבועה ותקועה בעניין שלא יעבירנו אף אם סבר להרוויח הרבה. (שו״ע ס' קנ״ה)
חושב שצריך לבטל תורה להשיג פרנסתו . . .
אין לך דבר בעולם שנעשה לפתע פתאום, ובכדי שתהי' הרגשה זו – יש לקבוע ולהשריש את מדת הבטחון בהשי"ת.
ישנם הורים שמתהלכים יומם ולילה מתוך דאגה "פן יחסר לחמו". על כך יש פתגם חריף "("אַ שאַרפער וואָרט") בספרי מוסר: מצינו במדרשי חז"ל שהנחש הוא עצוב תמיד. ועל זה שואלים את הנחש למה הוא עצוב – הרי פרנסתו מובטחת, כיון ש"עפר תאכל כל ימי חייך"? ומשיב הנחש, שחושש "פן יחסר לחמו" לאחרי שיכלה את העפר של כל כדור הארץ! . . .
ומזה משתלשל באופן דק או באופן גס– שישנה הדאגה "פן יחסר לחמו", וכדי להבטיח את הפרנסה, הנה לכל לראש צריכים לבטל מעניני תומ"צ, כיון שאינו רואה שעניני התומ"צ יכולים להביא לו תועלת בעוה"ז החומרי ואפילו הגשמי. (י''א שבט תשי''ח)
כשעוסק בתורה – "הפרנסה רודפת אחריו"
ועד"ז בנוגע לעניני הפרנסה – שאינו זקוק ליגיעה כו', אלא, הפרנסה רודפת אחריו.. ע"ד ובדוגמת הנהגת הבעש"ט (כידוע שאצל אדמו"ר מהר"ש היו "בעל שם'סקע הנהגות") - כהסיפור שדפק על החלון וכו', וכפי שביאר לתלמידיו (על תמיהתם – ממה נפשך: אם זקוק לפלוני מדוע לא המתין לו, ואם אינו זקוק מדוע דפק על חלונו) שע''פ תורה צריך להיות ענין של עשי', "וברכך ה' אלקיך בכל אשר תעשה", ולכן, הדפיקה על החלון נחשבת כבר לעשי', ואת השאר –יעשה הקב"ה! (כ''ג אלול תשמ''ו)
קביעות עיתים למרות טרדות העסק – הרי זה יקר במאוד
מהקביעות עיתים לתורה, למרות טרדות העסק והמסחר, אשר אף שמשך זמן לימודו הוא פחות מלימוד יושב אוהל, אבל בהיות שזה בא על ידי שמנתק עצמו מהעסק, הרי זה יקר במאוד. (אג״ק אדמו״ר חלק ד׳)
הרחב פיך בדברי תורה – מילוי כל משאלות לבבו בהרחבה
הרחב פיך .. ציווי ששייך לכל אחד מישראל שצריך להרחיב פיו בדברי תורה.. והקב״ה מבטיח: ואמלאהו - שימלא כל משאלות לבבו בהרחבה, בבני חיי ומזוני רוויחי, ״מטל השמים ומשמני הארץ ורוב דגן ותירוש״, וכל הברכות, עד אין קץ. (י״ב תמוז ה׳ תש״כ)
הכרח השעה בכל מקום
"ובוודאי יהיה הלימוד באופן שיביא לידי מעשה, כוונתי לאסוקי שמעתתא אליבא דהלכתא, הוראה בפועל, אשר בפרט בתקופתנו זו הרי לימוד זה הכרח השעה הוא, בכל מקום" (אג״ק חכ״ו)
"... אלא שהלוואי הי' קובעים לימוד זה גם המבוגרים והגדולים כי העם הארצות, וחסרון הידיעה בהם, הכי מבהילים... ורואים במוחש הענינים הנגררים על ידי זה הבלתי רצויים לגמרי. פשוט שמוכרח הלימוד.." (אג"ק חי"ז)
"אפשר להחליף יגיעת וטרדת הפרנסה, ביגיעה וטרדא בתורה״ - תורת מנחם חלק ב
"יש לדעת שהעיקר היא התורה והתפילה, ולא להיות שקוע בעסק וללמוד רק פרק אחד שחרית ופרק אחד ערבית כדי לצאת ידי השולחן ערוך, לומר מילים מבלי שהאדם ישמע את אשר הוא אומר, ומבלי שיתבונן בדברים שהוא שומע. מיטב הזמן, מיטב הכוחות, יגיע הראש ואפילו יגיע הכפיים - צריכים להינתן לתורה ולתפילה." שיחת פרשת קורח תשי״ד
"הרחב פיך - .. ציווי ששייך לכל אחד מישראל שצריך להרחיב פיו בדברי תורה.. והקב״ה מבטיח: ואמלאהו - שימלא כל משאלות לבבו בהרחבה, בבני חיי ומזוני רוויחי, ״מטל השמים ומשמני הארץ ורוב דגן ותירוש״, וכל הברכות, עד אין קץ." התוועדות י״ב תמוז ה׳ תש״כ.
"קיבלתי מכתבו... ולפלא שאינו מזכיר מאומה על דבר הקביעות עתים שלו לתורה בכלל, וקביעות עתים בתורת כ״ק אדמו״ר הכ״מ בפרט, שזהו כלי להמשכת וקבלת ברכותיו בגשמיות וברוחניות. ובטח ימלא זה במכתבו הבא."
אג״ק כ״א מנחם אב השי״ת.
"הנה ידוע פסק תורתנו הקדושה שהדרך שהאיש הישראלי יקבל פרנסתו, זה תלוי רק בהשם יתברך הזן ומפרנס לכל, כמו שנאמר: ״אם בחוקותי תלכו״ - שתהיו עמלים בתורה, ובמילא מובן שמה שילמד תורה במסירה ונתינה הדרושה, הרי דווקא על ידי זה תקויים הבטחת הקב״ה יתברך ויתעלה ונתנה הארץ יבולה ... ברכת השם יתברך בכל המצטרך לאדם ומשפחתו.... והשם יתברך יצליחו לבשר טוב בכל הנ״ל. אג״ק כ״ק אדמו״ר.
"... וזמני הקביעות של תורה ותפילה הם נידחים ואין להם קבע, ויש שהם נידחים חס ושלום לגמרי, הנה האדם אשר נותן איזה חשבון לנפשו, האם יש איזה חכמה בהנהגה כזו, דמי הוא היודע עתו וזמנו... ואיך יתן כל נפשו על דבר שאין בו ממש כלל.... הנה זאת תהיה עבודתו להפוך שטות זה דעולם, ויעמוד על נפשו ויקבע לו עיתים לתורה." באתי לגני תש״י.
הצלחה רק על-ידי קביעות עתים!
ב'יחידות מחודש תשרי תשל"ז תבע הרבי בחריפות מאחד השלוחים להשקיע יותר בקביעות עיתים לתורה (תוכן הדברים התפרסם בעלון מיוחד שיצא-לאור השנה לרגל כינוס השלוחים):
אינני שומע ממך אף פעם על קביעות עיתים לתורה, ומכיוון שאינני שומע – סימן שאין לך קביעות עתים, כי אם היה לך קביעות עיתים בוודאי היית מדווח לי, שכן בוודאי רצונך לגרום לי נחת.
וזה שאין לך קביעות עיתים לתורה, זה מעמיד בספק ובסימן שאלה את כל העסקנות הציבורית שלך. וכפי שאומרים כל שבת "וכל מי שעוסקים בצורכי ציבור באמונה – הקב"ה ישלם שכרם", מהו ה"שכרם"? לכל לראש שיהיה להם הצלחה רבה בלימוד התורה. שהעסקנות הציבורית שלו לא תפריע ללימוד התורה שלו.
וכפי ששאלו פעם את הצמח צדק שהיה לו אלפי אלפים של חסידים איך הוא מספיק לכתוב כל כך הרבה דברי תורה, וענה הצמח צדק שכשיש סייעתא דשמיא יש גם "נביעת הקולמוס". ואף שאף אחד לא יוכל להשוות את עצמו להצמח צדק, אבל שמץ מנהו יש לכל אחד.
וכאמור, המבחן אם הוא באמת "עוסק בצרכי ציבור באמונה" – כשזה לא מפריע ללימוד התורה ולעבודת ה' שלו. ומי שבכלל אין לו קביעות עיתים, איז דאָס אַ ווילדע זאַך און אַ ווילדע הנהגה [=זה דבר מבהיל והנהגה מבהילה]...
כל זה הוא בקשר לעצמו, אבל האמת היא שמי שאין לו קביעות עיתים – זה פוגם בכל העסקנות הציבורית שלו. וכפי שרואים במוחש שעסקן או שליח שיש לו יותר קביעות עיתים לתורה כך גדולה יותר ההצלחה בפעילות שלו. וכן להיפך.
און די הבהלה [=וההבהלה] שבדבר – אַז דו שלעפסט מיר אַריין אין דעם [=שאתה 'גורר' אותי לתוך זה]. כי ההצדקה שלך שאין לך זמן ללימוד התורה מכיון שאתה עוסק בענינים שלי, און אַלעס בין איך שולדיג [=ובהכול אני אשם!].
ועל כל פנים שמכאן ולהבא יתוקן הדבר, ובהחלטה נחושה באופן של "אַזוי און ניט אַנדרעש" [=כך ולא אחרת], שלא יעבור שום יום בלי קביעות עיתים לתורה, וכל המוסיף מוסיפין לו בכל העניינים, לכל לראש בהצלחה רבה ומופלגה בכל העסקנות הציבורית שהוא ממונה עליה, ועד לחיים הפרטיים בבני חיי ומזונא רויחא, כפשוטו, למטה מעשרה טפחים.
הכרת הטוב לתורמים ולמסייעים
הרב לוי קנלסקי מסכם את דבריו בהכרת הטוב לכל התורמים והמסייעים למפעל החשוב. "חשוב לציין את כל התורמים, שבזכותם אפשר לכסות חלק מההוצאות הרבות שיש לכל שיעור. ובהזדמנות זאת להודות להם ולברך אותם בכל מילי דמיטב בגפ"ן בטוב הנראה והנגלה לנו, בפשטות".
![](https://col.org.il/website_files/img/col/news/add_comment.png)