מערכת COL
|
יום כ"ו שבט ה׳תשע״ו
05.02.2016
עיתון 'הארץ' על פעילות חב"ד בקמפוס
"אחרי ההצלחה בהודו, החב"דניקים עוברים לקמפוסים. אנשי חב"ד נכנסו ליותר מ–20 מכללות ואוניברסיטאות בתוך שנתיים, במה שהם מכנים תוכנית הרצה. הדפוס מוכר: אירוח סטודנטים בשבת, הופעות מסובסדות ומלגות בתמורה להשתתפות בשיעורי יהדות", עיתון 'הארץ' בכתבה על פעילות חב"ד בקמפווס חב"ד בקמפוס
![עיתון 'הארץ' על פעילות חב עיתון 'הארץ' על פעילות חב](https://col.org.il/files/uploads/crop/2016/02/5c2fed52280ae_1546644818_news_main_gallery.jpg)
ירדן סקופ
לארגונים השונים הפועלים בקמפוסים של המוסדות להשכלה גבוהה, נוסף בשנתיים האחרונות חב"ד — ארגון עתיר כוח ומשאבים. בתוך שנתיים נכנס הארגון ליותר מ–20 מכללות ואוניברסיטאות, ורבני הארגון מציעים פעילויות לסטודנטים. ברוב הקמפוסים מציעים אנשי חב"ד ארוחת שבת לסטודנטים המתגוררים רחוק מבית הוריהם, פעילויות בחגים היהודיים כמו הדלקת נרות בחנוכה וסיורי סליחות לפני ראש השנה. לעתים הם מקיימים בשיתוף אגודת הסטודנטים, הופעות של אמנים במחיר מסובסד.
בכמה מהקמפוסים מציעים אנשי חב"ד מלגה — אלף שקלים לסמסטר — בתמורה להשתתפות בשמונה מפגשים של שעתיים בשבוע וכנס ארצי אחד. בעניין הזה הם אינם חלוצים והעסקה צנועה בהשוואה למה שמציעים ארגונים אחרים. לשם השוואה, המינהלת לזהות יהודית מעניקה מלגה של 4,000 שקלים לסמסטר למי שיקדיש 4.5 שעות בשבוע לשיעורי יהדות.
אוניברסיטת אריאל מציעה קורסים של חב״ד תמורת נקודות אקדמיות סטודנטים טענו כי אין מדובר בהחזרה בתשובה, אבל רוב מקבלי המלגות חילונים, ובספיר, מכללה דרומית שלומדים בה גם בדואים מהאזור, כולם יהודים. ירדן נידם, סטודנטית שקיבלה מלגה של חב"ד במכללת ספיר, אמרה ש"אני חילונית לאללה, חילונית תלושה. אבל הרב יאיר (יאיר רוזנטל, רב חב"ד במכללת ספיר, י"ס) הוא סחבק כזה, שבא, יושב עם סטודנטים בדשא, בחנוכה הוא ועוד חב"דניק מסתובבים בבארים בלילות ומדליקים חנוכיות. יום אחד הוא ישב איתנו בדשא, סיפר לנו על המלגה, ואנחנו סטודנטים מאוד עמוסים, אז זה נשמע לנו טוב. הייתי רוצה לעשות התנדבות כמה פעמים בשבוע ולקבל יותר כסף, אבל אין לי זמן בין העבודה והלימודים. כשהבנו שזה רק שמונה מפגשים, הלכנו על זה, שלוש חברות חילוניות".
ירדן נידם וחברותיה הופתעו: "חשבנו שזה יהיה שיעור תורה אבל זה לא. הוא מדבר על החיים, על היבטים שונים של אושר ואמונה, מה חשוב בחיים, על מוסר. יש כיבוד: קפה, תה. זה קורה בתוך המכללה, באחת מהכיתות. לא נאמר שם שום דבר מסית או שהיה מרגיז אותי. אני הכי ביקורתית שיש. כשטיילתי חצי שנה במרכז אמריקה לא נכנסתי לאף בית חב"ד כי לא רציתי שיחפרו לי. אבל זה לא היה האופי של המפגשים".
דפוס הפעולה של חב"ד בקמפוסים דומה: רב שנשלח להתגורר קרוב לקמפוס יוצר קשר עם אגודת הסטודנטים במטרה לקיים פעילויות ומציע מלגה. נראה כי אנשי חב"ד מבינים את הרגישות ויודעים כי הפעילות שלהם עלולה להיתפס כמיסיונריות, ולכן הם מנסים להיכנס בזהירות וליצור קשרים טובים עם אגודות הסטודנטים.
לא תמיד זה הולך. במכללה לחינוך אורנים בצפון למשל, החליטה הנהלת המכללה שלא לאפשר לחב"ד לקיים את מפגשי המלגה בשטח המכללה, כפי שנעשה בחלק מהקמפוסים. לדברי נשיאת המכללה, פרופ׳ יערה בר און, כך הוחלט "משום שאנחנו מקפידים שלא תהיה פעילות שהיא מקושרת מבחינה פוליטית ומבחינה דתית. אין שום גוף ממוסד, מפלגתי או דתי, שפועל בתוך הקמפוס. דיקאן הסטודנטים שהוא בעצמו רב חילוני היה בקשר אתם — קשר מאוד מכבד — וביקש בצורה יפה שינהלו את השיעורים מחוץ לקמפוס, שסטודנט שרוצה להשתתף יידע שהקמפוס לא נותן לזה חסות. אני לא מצטרפת כקמפוס לא למחאה של מורים לאזרחות ולא למחאות פוליטיות אחרות. אני מעודדת סטודנטים לבטא את עצמם ולמצוא לעצמם מקומות שבהם הם יכולים להרחיב את אופקיהם אבל לא נותנת לזה חסות רשמית". בר און הוסיפה כי "אני לא חושבת שזה גוף מיסיונרי, אבל זה גוף שמטרתו לקרב אל הדת ואני לא עושה שום פעולה שתיצור רושם, גם אם שגוי, שאורנים מנסה לקרב את הסטודנטים אל הדת".
יו״ר אגודת הסטודנטים באורנים, אוהד מלדסי, קיבל את החלטת המכללה, אף כי גם שם עזרו חב"ד לארגן הופעה של אביתר בנאי במחיר מוזל לסטודנטים. לדברי מלדסי, "אנחנו מאוד מעריכים את הרב יהושע פיש על עשייתו, אנחנו חושבים שהוא רואה את טובת הסטודנטים ולא רק מחפש לקדם את האינטרסים שלו.
"ברור שהוא רוצה להעביר ציונות ומסורת, אבל כל סטודנט יכול לבחור במה לקחת חלק ובמה לא. אני למשל גיליתי שאני אדם מאמין אבל לא יודע למה אני חוגג את ל"ג בעומר, והוא הסביר לי. הדברים האלה מוסיפים הרבה לידע הבסיסי והסטודנטים זוכים ליחס חם".
אגודת הסטודנטים באורנים אף רוצה למסד את הקשר עם חב"ד. לדברי מלדסי, האגודה "מנסה לפתח שני תפקידים חדשים: רכז לאוכלוסייה הערבית ואחד לאוכלוסייה הדתית. סטודנט שיהיה אחראי על הקהילה הדתית, יקדם עניינים דתיים בתוך המכללה, לדוגמה בחגים, או אם מבחן נופל על יום צום. בנוסף אנחנו רוצים שהוא יבנה תוכנית עבודה של שיתופי פעולה למשל עם ארגונים כמו חב"ד".
גם במכללת ספיר התעוררה מחלוקת סביב פעילות חב"ד באחרונה, בעקבות אירוע סיום סמסטר שארגנו בשיתוף אגודת הסטודנטים, שכלל הופעה של שולי רנד במחיר מוזל, אבל גם את הדפסת ספר התניא. היו סטודנטים שכעסו על עירוב אירוע דתי בקמפוס, ועל שיתוף הפעולה של האגודה והמכללה בהדפסת הספר. באגודת הסטודנטים טענו כי שיתוף הפעולה היה רק במימון הופעה של שולי רנד, וכי אמנם חלק ממחיר הכרטיס (המסובסד) יועד להדפסת הספר, אבל זה לא נעשה באופן אוטומטי וכל סטודנט שקנה כרטיס, נשאל אם הוא מוכן שחלק מהמחיר יממן את הדפסת ספר התניא.
דובר אגודת הסטודנטים בספיר, אביעד מוסרי, אמר כי "בפועל הדפסת אותו ספר פירושה היה שבמסדרון האודיטוריום בו התקיימה ההופעה עמד בחור עם מכונת צילום, שיכפל ושידך את הדפים של הספר וחילק לאנשים. ההדפסה לא היתה בקטע פגאני ולא בקטע טקסי. האם זה פסול מטעם האגודה לתרום להדפסת ספר מסוים לבקשת אוכלוסייה מסוימת? זו שאלה. ואם כן, אז אפשר לשאול גם האם נכון לקיים יום לקהילה הבדואית בקמפוס? בחג הסיגד של העדה האתיופית הרמנו הפקה משוגעת והשקענו בזה מכספי האגודה — גם זה פסול?".
דיקאן הסטודנטים במכללת ספיר, אלון גייר, אמר כי במכללה מתקיים פלורליזם ביחס לדת. כך, "קיים מרכז של 'הילל', מתקיימת פעילות של חב"ד וכן פרויקט מבורך של 'לגעת ברוח היהודית'. לסטודנטים יש חופש בחירה. אני חושב שחב"ד היא תנועה ראויה וטובה, ואני מברך על הפעילות שלהם בקמפוס, ושמח על השותפות עמם. אנחנו מספקים להם חדרים במידת הצורך ואני חושב שזה נכון. אני רואה בחב"ד ארגון יהודי חשוב, שעוסק בסולידריות ורבים נעזרים במרכזי חב"ד בכל העולם. המכללה פותחת את שעריה לארגונים רבים, כל עוד הם עומדים בדרישות החוק, אני סומך על האינטליגנציה של הסטודנטים". גייר הוסיף כי "ברור לי שאחת המטרות, הסמויות או הגלויות, של חלק מהארגונים זו החזרה בתשובה, אבל אני לא רואה בכך חשש מאוד גדול, במיוחד שזו לא המהות אלא אהבת ישראל ורצון אמיתי ליצור שותפות והכרה של היהדות. זו העוצמה של מכללת ספיר, שמאפשרת חופש דתי ופוליטי וגיוון כזה גדול שיוצר את החיבורים בין דתיים לחילונים, ימין ושמאל״.
משיחות עם כמה מרבני חב"ד בקמפוסים עולה שלרוב הם מתקבלים באהדה. באוניברסיטת חיפה למשל, מתקיימת פעילות חב"ד בשיתוף אגודת הסטודנטים (אם כי בלי מלגות), ולדברי הרב בקמפוס, תנחום ריבקין, "יש כאלה שיותר אוהבים שאני שם ויש כאלה שפחות. אם מישהו מדבר אתי ומכיר אותי באופן אישי, הוא רואה שאני לא מנסה להגיע ממקום של כפייה ורואה את הפתיחות. לא תפקידי לרצות את כולם, אני מודע לזה שיש חינוך שונה ומקומות שונים אבל בהתבסס על ההיכרות שהיתה לי, רוב האנשים רואים את הפעילות בעין יפה".
מארגון "חב"ד בקמפוס" נמסר בתגובה כי מדובר בתוכנית בינלאומית ללימודי יהדות, של הזרוע הבינלאומית לחינוך מבוגרים, jewish learning institute (JLI), הפועלת ב–290 אוניברסיטאות בעולם. בישראל, נמסר, היא פועלת זה שנתיים "כתוכנית הרצה, בשיתוף עם האוניברסיטאות והמכללות. תכני הלימוד עוסקים בסוגיות יסוד בעולמה של היהדות, במטרה להעניק ידע ולהרחיב אופקים, תוך הצגת המקורות וקיום דיון פתוח בנושאים הנלמדים. בסוף השנה נקיים דיאלוג מחודש כדי להפיק לקחים לקראת השנה השלישית של התקופה הניסיונית. הדיאלוג עם האוניברסיטאות והקשר עם כל משתתפי התוכנית בעולם הם אבני היסוד להמשך הפרויקט"
לארגונים השונים הפועלים בקמפוסים של המוסדות להשכלה גבוהה, נוסף בשנתיים האחרונות חב"ד — ארגון עתיר כוח ומשאבים. בתוך שנתיים נכנס הארגון ליותר מ–20 מכללות ואוניברסיטאות, ורבני הארגון מציעים פעילויות לסטודנטים. ברוב הקמפוסים מציעים אנשי חב"ד ארוחת שבת לסטודנטים המתגוררים רחוק מבית הוריהם, פעילויות בחגים היהודיים כמו הדלקת נרות בחנוכה וסיורי סליחות לפני ראש השנה. לעתים הם מקיימים בשיתוף אגודת הסטודנטים, הופעות של אמנים במחיר מסובסד.
בכמה מהקמפוסים מציעים אנשי חב"ד מלגה — אלף שקלים לסמסטר — בתמורה להשתתפות בשמונה מפגשים של שעתיים בשבוע וכנס ארצי אחד. בעניין הזה הם אינם חלוצים והעסקה צנועה בהשוואה למה שמציעים ארגונים אחרים. לשם השוואה, המינהלת לזהות יהודית מעניקה מלגה של 4,000 שקלים לסמסטר למי שיקדיש 4.5 שעות בשבוע לשיעורי יהדות.
אוניברסיטת אריאל מציעה קורסים של חב״ד תמורת נקודות אקדמיות סטודנטים טענו כי אין מדובר בהחזרה בתשובה, אבל רוב מקבלי המלגות חילונים, ובספיר, מכללה דרומית שלומדים בה גם בדואים מהאזור, כולם יהודים. ירדן נידם, סטודנטית שקיבלה מלגה של חב"ד במכללת ספיר, אמרה ש"אני חילונית לאללה, חילונית תלושה. אבל הרב יאיר (יאיר רוזנטל, רב חב"ד במכללת ספיר, י"ס) הוא סחבק כזה, שבא, יושב עם סטודנטים בדשא, בחנוכה הוא ועוד חב"דניק מסתובבים בבארים בלילות ומדליקים חנוכיות. יום אחד הוא ישב איתנו בדשא, סיפר לנו על המלגה, ואנחנו סטודנטים מאוד עמוסים, אז זה נשמע לנו טוב. הייתי רוצה לעשות התנדבות כמה פעמים בשבוע ולקבל יותר כסף, אבל אין לי זמן בין העבודה והלימודים. כשהבנו שזה רק שמונה מפגשים, הלכנו על זה, שלוש חברות חילוניות".
ירדן נידם וחברותיה הופתעו: "חשבנו שזה יהיה שיעור תורה אבל זה לא. הוא מדבר על החיים, על היבטים שונים של אושר ואמונה, מה חשוב בחיים, על מוסר. יש כיבוד: קפה, תה. זה קורה בתוך המכללה, באחת מהכיתות. לא נאמר שם שום דבר מסית או שהיה מרגיז אותי. אני הכי ביקורתית שיש. כשטיילתי חצי שנה במרכז אמריקה לא נכנסתי לאף בית חב"ד כי לא רציתי שיחפרו לי. אבל זה לא היה האופי של המפגשים".
דפוס הפעולה של חב"ד בקמפוסים דומה: רב שנשלח להתגורר קרוב לקמפוס יוצר קשר עם אגודת הסטודנטים במטרה לקיים פעילויות ומציע מלגה. נראה כי אנשי חב"ד מבינים את הרגישות ויודעים כי הפעילות שלהם עלולה להיתפס כמיסיונריות, ולכן הם מנסים להיכנס בזהירות וליצור קשרים טובים עם אגודות הסטודנטים.
לא תמיד זה הולך. במכללה לחינוך אורנים בצפון למשל, החליטה הנהלת המכללה שלא לאפשר לחב"ד לקיים את מפגשי המלגה בשטח המכללה, כפי שנעשה בחלק מהקמפוסים. לדברי נשיאת המכללה, פרופ׳ יערה בר און, כך הוחלט "משום שאנחנו מקפידים שלא תהיה פעילות שהיא מקושרת מבחינה פוליטית ומבחינה דתית. אין שום גוף ממוסד, מפלגתי או דתי, שפועל בתוך הקמפוס. דיקאן הסטודנטים שהוא בעצמו רב חילוני היה בקשר אתם — קשר מאוד מכבד — וביקש בצורה יפה שינהלו את השיעורים מחוץ לקמפוס, שסטודנט שרוצה להשתתף יידע שהקמפוס לא נותן לזה חסות. אני לא מצטרפת כקמפוס לא למחאה של מורים לאזרחות ולא למחאות פוליטיות אחרות. אני מעודדת סטודנטים לבטא את עצמם ולמצוא לעצמם מקומות שבהם הם יכולים להרחיב את אופקיהם אבל לא נותנת לזה חסות רשמית". בר און הוסיפה כי "אני לא חושבת שזה גוף מיסיונרי, אבל זה גוף שמטרתו לקרב אל הדת ואני לא עושה שום פעולה שתיצור רושם, גם אם שגוי, שאורנים מנסה לקרב את הסטודנטים אל הדת".
יו״ר אגודת הסטודנטים באורנים, אוהד מלדסי, קיבל את החלטת המכללה, אף כי גם שם עזרו חב"ד לארגן הופעה של אביתר בנאי במחיר מוזל לסטודנטים. לדברי מלדסי, "אנחנו מאוד מעריכים את הרב יהושע פיש על עשייתו, אנחנו חושבים שהוא רואה את טובת הסטודנטים ולא רק מחפש לקדם את האינטרסים שלו.
"ברור שהוא רוצה להעביר ציונות ומסורת, אבל כל סטודנט יכול לבחור במה לקחת חלק ובמה לא. אני למשל גיליתי שאני אדם מאמין אבל לא יודע למה אני חוגג את ל"ג בעומר, והוא הסביר לי. הדברים האלה מוסיפים הרבה לידע הבסיסי והסטודנטים זוכים ליחס חם".
אגודת הסטודנטים באורנים אף רוצה למסד את הקשר עם חב"ד. לדברי מלדסי, האגודה "מנסה לפתח שני תפקידים חדשים: רכז לאוכלוסייה הערבית ואחד לאוכלוסייה הדתית. סטודנט שיהיה אחראי על הקהילה הדתית, יקדם עניינים דתיים בתוך המכללה, לדוגמה בחגים, או אם מבחן נופל על יום צום. בנוסף אנחנו רוצים שהוא יבנה תוכנית עבודה של שיתופי פעולה למשל עם ארגונים כמו חב"ד".
גם במכללת ספיר התעוררה מחלוקת סביב פעילות חב"ד באחרונה, בעקבות אירוע סיום סמסטר שארגנו בשיתוף אגודת הסטודנטים, שכלל הופעה של שולי רנד במחיר מוזל, אבל גם את הדפסת ספר התניא. היו סטודנטים שכעסו על עירוב אירוע דתי בקמפוס, ועל שיתוף הפעולה של האגודה והמכללה בהדפסת הספר. באגודת הסטודנטים טענו כי שיתוף הפעולה היה רק במימון הופעה של שולי רנד, וכי אמנם חלק ממחיר הכרטיס (המסובסד) יועד להדפסת הספר, אבל זה לא נעשה באופן אוטומטי וכל סטודנט שקנה כרטיס, נשאל אם הוא מוכן שחלק מהמחיר יממן את הדפסת ספר התניא.
דובר אגודת הסטודנטים בספיר, אביעד מוסרי, אמר כי "בפועל הדפסת אותו ספר פירושה היה שבמסדרון האודיטוריום בו התקיימה ההופעה עמד בחור עם מכונת צילום, שיכפל ושידך את הדפים של הספר וחילק לאנשים. ההדפסה לא היתה בקטע פגאני ולא בקטע טקסי. האם זה פסול מטעם האגודה לתרום להדפסת ספר מסוים לבקשת אוכלוסייה מסוימת? זו שאלה. ואם כן, אז אפשר לשאול גם האם נכון לקיים יום לקהילה הבדואית בקמפוס? בחג הסיגד של העדה האתיופית הרמנו הפקה משוגעת והשקענו בזה מכספי האגודה — גם זה פסול?".
דיקאן הסטודנטים במכללת ספיר, אלון גייר, אמר כי במכללה מתקיים פלורליזם ביחס לדת. כך, "קיים מרכז של 'הילל', מתקיימת פעילות של חב"ד וכן פרויקט מבורך של 'לגעת ברוח היהודית'. לסטודנטים יש חופש בחירה. אני חושב שחב"ד היא תנועה ראויה וטובה, ואני מברך על הפעילות שלהם בקמפוס, ושמח על השותפות עמם. אנחנו מספקים להם חדרים במידת הצורך ואני חושב שזה נכון. אני רואה בחב"ד ארגון יהודי חשוב, שעוסק בסולידריות ורבים נעזרים במרכזי חב"ד בכל העולם. המכללה פותחת את שעריה לארגונים רבים, כל עוד הם עומדים בדרישות החוק, אני סומך על האינטליגנציה של הסטודנטים". גייר הוסיף כי "ברור לי שאחת המטרות, הסמויות או הגלויות, של חלק מהארגונים זו החזרה בתשובה, אבל אני לא רואה בכך חשש מאוד גדול, במיוחד שזו לא המהות אלא אהבת ישראל ורצון אמיתי ליצור שותפות והכרה של היהדות. זו העוצמה של מכללת ספיר, שמאפשרת חופש דתי ופוליטי וגיוון כזה גדול שיוצר את החיבורים בין דתיים לחילונים, ימין ושמאל״.
משיחות עם כמה מרבני חב"ד בקמפוסים עולה שלרוב הם מתקבלים באהדה. באוניברסיטת חיפה למשל, מתקיימת פעילות חב"ד בשיתוף אגודת הסטודנטים (אם כי בלי מלגות), ולדברי הרב בקמפוס, תנחום ריבקין, "יש כאלה שיותר אוהבים שאני שם ויש כאלה שפחות. אם מישהו מדבר אתי ומכיר אותי באופן אישי, הוא רואה שאני לא מנסה להגיע ממקום של כפייה ורואה את הפתיחות. לא תפקידי לרצות את כולם, אני מודע לזה שיש חינוך שונה ומקומות שונים אבל בהתבסס על ההיכרות שהיתה לי, רוב האנשים רואים את הפעילות בעין יפה".
מארגון "חב"ד בקמפוס" נמסר בתגובה כי מדובר בתוכנית בינלאומית ללימודי יהדות, של הזרוע הבינלאומית לחינוך מבוגרים, jewish learning institute (JLI), הפועלת ב–290 אוניברסיטאות בעולם. בישראל, נמסר, היא פועלת זה שנתיים "כתוכנית הרצה, בשיתוף עם האוניברסיטאות והמכללות. תכני הלימוד עוסקים בסוגיות יסוד בעולמה של היהדות, במטרה להעניק ידע ולהרחיב אופקים, תוך הצגת המקורות וקיום דיון פתוח בנושאים הנלמדים. בסוף השנה נקיים דיאלוג מחודש כדי להפיק לקחים לקראת השנה השלישית של התקופה הניסיונית. הדיאלוג עם האוניברסיטאות והקשר עם כל משתתפי התוכנית בעולם הם אבני היסוד להמשך הפרויקט"
![](https://col.org.il/website_files/img/col/news/add_comment.png)
הוסף תגובה
0 תגובות