קובץ מורחב בתורת הרבי; ברכת החמה במוסף מיוחד
![קובץ מורחב בתורת הרבי; ברכת החמה במוסף מיוחד קובץ מורחב בתורת הרבי; ברכת החמה במוסף מיוחד](https://col.org.il/files/uploads/crop/nf_E-02_73389_news_main_gallery.jpg)
• להורדת הקובץ בפורמט pdf: לחצו כאן
שם הקובץ 'דיבר בקדשו' נלקח מפרקו החדש של הרבי, על פי המנהג לומר את פרק התהילים המתאים למספר שנותיו של הרבי, כאשר בי"א ניסן הבעל"ט מתחילים לומר פרק ק"ח. הקובץ חולק לשערים הנושאים את ספרי הרבי: לקוטי שיחות, ספר המאמרים, התוועדויות ושיחות קודש, רשימות, אגרות קודש, ביאורי תניא והגדה של פסח.
בפתח הקובץ נדפסו שני שיחות כ"ק אדמו"ר זי"ע: האחת – 'הדרן' למדני על סיום מסכת ראש השנה, בו מפליא רבינו לעשות בשזירת שיטותיהם הכלליות של רבן גמליאל וחכמים, והשניה – בקשר לי"א ניסן "יום מלכנו" – העוסקת בביאור ההבדל בין גדרו של "מלך" למהותו של "נשיא", בלשונות הזהב של הרמב"ם ורבינו הזקן.
בקובץ משתתפים רבני אנ"ש בארץ ובעולם: הרב לוי יצחק ראסקין, רב ומו"צ ליובאוויטש לונדון ומח"ס 'נתיבים בשדה השליחות', הרב יוסף שמחה גינזבורג רב אזורי עומר, וכן הרבנים החסידים: הרב יהושע מונדשיין, הרב יששכר דוד קלויזנר והרב שמואל ביסטריצקי.
מוסף מיוחד: ברכת החמה
מוסף מיוחד לקובץ, הנדפס בסוף החוברת, הוא קונטרס "ברכת החמה", בו מתפרסם משאו הנפלא של הגאון החסיד ר' אליהו לנדא שליט"א, מראשי הישיבה ומי שזכה להיות נוכח במעמד "ברכת החמה" האחרונה לע"ע במחיצת רבינו, בשנת תשמ"א.
בקונטרס המיוחד מבאר הרב לנדא בטוב טעם ודעת, בליווי איורים ותרשימים, את הסברו של הרבי בענין הנהגת "ברכת החמה" לפי שיטת האמורא שמואל, למרות שבדרך כלל אנו נוהגים כשיטת האמורא רב אדא.
הקובץ יוצא לאור במסגרת מערכת "הערות התמימים ואנ"ש" שעל-ידי תלמידי הישיבה העמלה במרץ רב על הוצאת הקבצים והכנתם לדפוס מידי חודש בחודשו, במשך חודשי החורף, והוא תשיעי למניין הקבצים שעוסקים בתורת הרבי בלבד, שיצאו לאור על-ידי תלמידי הישיבה.
אם יש לכם הערות על הקובץ הנדפס, ו/או חידושים וביאורים בכל מקצועות התורה תורה, הנכם מוזמנים לשולחם לכתובת המערכת: ת.ד. 28 כפר חב"ד, פקס: 039607370, או באמצעות הדוא"ל: [email protected].
עות AP ציינה באירוניה כי החסידים מפעילים את חנות החשמל המפורסמת במנהטן, B&H, המשרתת לקוחות מסביב לעולם.
בסדנה שבה עבד צעיר על ספר תורה, סיפר אפשטיין לאמישים כיצד יהודי בתקופת השואה בגרמניה הציל את הכתב הקדוש בכך שעטף את עצמו בכתב מתחת לבגדיו בעת שנמלט. האמישים הקשיבו, והעירו על כך הערות ביניהם בדיאלקט הגרמני של אבותיהם. בשל כך, כשאפשטיין קיבל את פניהם ב"זיי גזונט!" (היו בריאים, ביידיש) - הם הבינו מיד למה התכוון.
עוברי אורח רבים סובבו את ראשיהם ברחובות ברוקלין. במבט מהיר, ניתן בקלות להתבלבל בין החסידים לאמישים, אך כובעיהם שונים, מרובעים יותר ועור הפנים של החקלאים הנוצרים שונה מזה של התלמידים הנצחיים בשכונה, שבה מתחילים הילדים ללמוד כבר בגיל שלוש. המבקרים הבינו שלמרות שהם קצת דומים על פני השטח, יש בכל זאת הרבה שוני.
"בדברים מסוימים אנו דומים, כמו הבגדים והאמונות המסורתיות", אמר ג'ון אפ, שבא לסיור עם אשתו פריסיליה ושלושת ילדיהם. במסגרת הסיור ביקרו האמישים בספריה יהודית ו"מפעל המצות", שפועל בקדחתנות לקראת חג הפסח.
הבלבול שיצר המפגש הבין-תרבותי בא לידי ביטוי כשאחד החסידים במפעל שאל, ואז שב ושאל את האמיש: "האם אתם מאוזבקיסטן?". אחד האמישים, שלא הבין כנראה, הגיב: "אפגניסטן?". בסופו של דבר, רגע לפני שנפרדו, הכריז גבר אחר מקהילת האמיש: "אנו ממחוז לנקסטר, פנסילבניה!".
![](https://col.org.il/website_files/img/col/news/add_comment.png)