מערכת COL
|
יום י' ניסן ה׳תשס״ז
29.03.2007
נפתחו שערי "היכל הנגינה"
היכל מנחם פותח לרווחה את שערי "היכל הנגינה": אמש הגיע מבית הכורך הספר החדש "היכל הנגינה – הניגון והשירה בתורתו של כ"ק אדמו"ר מליובאוויטש". לראשונה בהיסטוריה של הדור השביעי של חסידות חב"ד, רוכז אל ספר אחד גישתו של הרבי לענייני נגינה ושירה ■ הספר החדש "היכל הנגינה" כולל שני חלקים: חלק ראשון - ביאורים ושיחות קודש, המסודרים לפי פרקים אלו: ביאורי הרבי בענייני נגינה ושירה בכלל, משמעות הנגינה בעבודת האדם, וכיוצ"ב; ביאורי הרבי על ניגוני רבותינו נשיאינו; שלושה עשר ניגוני הרבי וביאורם; ניגוני חב"ד שונים וביאורם; וכן פרק אודות הריקוד ומשמעותו בתורת הרבי להמשך הדיווח
שער הספר החדש
בחלק זה למעשה מופיעים ביאורים ושיחות מהרבי, על כשישים מניגוני חב"ד, חלקם מופיעים לראשונה בלשון הקודש, בתרגום מתוך סדרת "שיחות קודש".
חלקו השני של הספר הוא "אמרות עובדות וסיפורים". בחלק זה, רוכז לראשונה שפע עצום של מאות עובדות וסיפורים מהתייחסויות הרבי בענייני נגינה ושירה והמסתעף.
כך מופיעים בחלק זה מאות התייחסויות מהרבי לכשבעים מניגוני חב"ד, המחולקים לפי ניגוני רבותינו נשיאינו, ניגוני הרבי, וניגוני חב"ד שונים.
בחלק זה מובאים לראשונה סקירות מפורטות ומרתקות אודות הניגונים שהרבי לימד, יומנים מפורטים ממעמדים נשגבים אלו, וכל התייחסויות הרבי במהלך השנים לניגונים אלו; סקירה מפורטת אודות הניגונים על פרקי הרבי, כיצד החל הדבר, וסיפורים ועובדות בפרסום ראשון מהתייחסויות הרבי לניגונים על פרקי התהילים שלו.
בחלק זה אף מובא לראשונה סקירה מפורטת ומלאה על חברת "ניחח" – ניגוני חסידי חב"ד, והוראות והדרכות הרבי את אנשי חברת "ניחח" לאורך השנים.
סקירה מרתקת נוספת, בעלת חשיבות מיוחדת, היא הסקירה אודות "הניגונים בהתוועדויות". מה היה סדר הניגונים בהתוועדויות הרבי, אלו ניגונים היו מנגנים, ניגונים "מזמרת הארץ", ועוד ועוד.
בחלק זה של הספר מופיע פרק "פרפראות" – סיפורים והתייחסויות שונות מהרבי אודות עולמה של הנגינה, הוראות מהרבי לזמר החסידי ר' אברהם פריד, לחזן מר יוסף מלובני ולחזן הרב משה טלישבסקי, ולבעלי מנגן נוספים.
הספר החדש "היכל הנגינה" יוצא לאור בעריכת הרב זושא וולף, שכבר ערך ספרים רבים מתורתו ומהליכותיו של רבינו, בהם "בית חיינו 770", הספר "דיעדושקא", "תורת השליחות", ועוד.
"היכל הנגינה" מכיל קרוב לארבע מאות עמודים גדושים בחומר מרתק, והוא יוצא לאור במהדורה משובחת ומפוארת, "זה א-לי ואנווהו", כמיטב המסורת של מכון "היכל מנחם".
בספר אף מובאים לראשונה תרגומים בעברית לרבים מניגוני חב"ד המפורסמים בשפה הרוסית, כתרגום המופיע בספר לראשונה לניגון "מי ארמייא אדמורא", "סטאוו יא פיטו", "עך טי זימלאק – סלושבא נאשא", ועוד.
הרב יוסף יצחק הבלין, ראש מכון "היכל מנחם", אומר כי היוזמה להוציא לאור את הספר "היכל הנגינה" הייתה של הנגיד הנדיב ר' חיים שי' ווינער. ר' חיים הוא פטרון מוסדות חב"ד בפלורידה, ור' חיים עוסק בחיות מיוחדת בחיזוק ועידוד השירה על טהרת הקודש.
במסגרת זו, ביקש ר' חיים ממכון "היכל מנחם", להוציא לאור ספר שירכז את כל תורת והתייחסויות הרבי בענייני נגינה ושירה. ת"ל עלה בידינו להוציא ספר מהודר ומיוחד, שלראשונה מגיש בפני המעיין החב"די את עולמה של הנגינה בחסידות חב"ד של הדור הנוכחי.
לדברי עורך "היכל הנגינה" הרב זושא וולף, "הספר החדש מהווה למעשה התוועדות חסידית מרתקת. כשקוראים את ביאורי הרבי על הניגונים הידועים "סטאוו יא פיטו", "ניע זשוריצי כלאפצי", "שאמיל", "צמאה לך נפשי", וכל הביאורים על עשרות הניגונים המופיעים בספר – ההתוועדות מקבלת פנים אחרות לגמרי.
כל ניגון יש לו משמעות עמוקה וייחודית, וכל ההתוועדות נראית אחרת לגמרי.
הספר למעשה מעניק חוויה חסידית ייחודית, בה הקורא והמעיין נסחף אל עושר עולם הנגינה בתורת הרבי. זהו עולם מרתק ועשיר בפרטים ובסיפורים, והעיון בספר בכללותו מעניק חוויה חסידית יוצאת דופן".
לדברי הרב וולף, הספר מיועד בראש ובראשונה לחסידי חב"ד, אנ"ש, תלמידי התמימים ובנות חב"ד, אולם אין ספק כי גם מחוגים נוספים ימצאו עניין רב בספר החדש.
כל מי שרוצה לדעת על עולמה של הנגינה החב"דית בדור האחרון, יימצא בספר זה את מבוקשו. כל מי שמצוי בתחום, יודע את ההתעניינות הרבה שיש בציבור הרחב בנושא הנגינה החב"דית, והספר "היכל הנגינה" פותח להם דלת רחבה דרכה יוכלו להיכנס ולהתבשם מ"היכל הנגינה" החב"דית.
מתוך ה"פתח דבר" לספר:
רבותינו נשיאי חב"ד לדורותיהם עסקו רבות בתורתם ובעבודת ה' שלהם בעולמה של הנגינה, והמקום החשוב שלה בחסידות ובאורח חייו של חסיד.
בתורתו של כ"ק אדמו"ר הריי"צ מופיעים פתגמים ואמרות רבות במעלתה ובעניינה של הניגון והנגינה החסידית. יותר ממאה מפתגמים ואמרות אלו נלקטו ונדפסו ב"ספר הניגונים".
גם במשנתו של כ"ק אדמו"ר נשיא דורנו, תופס מקום רחב עולמה של הנגינה והשירה בכלל, והנגינה החב"דית במיוחד.
בהתוועדויות ובשיחות הקודש, התייחס הרבי פעמים רבות למעלתה של הנגינה ונחיצותה בעבודת ה' של היהודי, לכוחה והשפעתה של הנגינה על המנגן ועל שומע הניגון, ועוד ועוד.
בעת התוועדויות הקודש, פעמים רבות בעת הניגונים של רבותינו נשיאינו, היה הרבי מבאר את הניגון ומשמעותו בעבודת ה'.
גם הניגונים עצמם תפסו מקום נכבד ביותר בעבודת הקודש של הרבי. ואף הניגונים, לצד שיחות הק' ומאמרי החסידות, היו מרכיב מאוד מרכזי במעמד הנשגב של ההתוועדות. הרבי נהג לעודד, לחזק ולהגביר את שירת הקהל בכל עת מצוא, אם במהלך ההתוועדות, אם בעת התפילות וגם בצאתו ובבואו מבית המדרש.
בדורנו זה, דור השביעי לנשיאי חב"ד, זכינו גם לשורת ניגונים שהרבי חיבר או לימד בעצמו. במשך מספר שנים, משנת תשט"ז ועד שנת תשכ"ד, היה זה 'סדר' קבוע. בתום סעודת יום-טוב שלאחר ה'הקפות' בליל שמחת-תורה, היה הרבי שב לבית-המדרש, מחלק 'משקה' לאברכים ולבחורים שקיבלו עליהם הוספה בלימוד התורה בכלל, ובלימוד פנימיות התורה במיוחד, ולאחר מכן מזכה את הציבור בניגון חדש.
***
ספר זה נחלק לשני חלקים: בחלקו הראשון נאספו יחד ממקומות רבים שיחות וביאורי הרבי על מהות ותוכן עניין הנגינה והשירה ומשמעותה בעבודת האדם; שיחות וביאורי הרבי אודות ניגוני רבותינו נשיאינו; שיחות אודות עשרת הניגונים שרבינו עצמו לימד, וכן ביאורים על ניגונים שונים.
כהשלמה וכתוספת לחלק זה הבאנו גם פרק העוסק בעניינו ובמעלתו של הריקוד בתורת רבינו.
חלקו השני של הספר הוא לקט עובדות, סיפורים ותיאורים מהרבי בענייני נגינה ושירה, השופכים אור על עולם הנגינה ועל ניגונים רבים.
כל אלה לוקטו בעמל משלל מקורות ונערכו ונסדרו לפי הסדר הבא: התייחסויות וביטויים מהרבי ביחס לניגוני רבותינו נשיאינו; סקירה כללית על הניגונים שהרבי לימד; סקירה אודות השתלשלות הניגונים על פרק התהילים של הרבי; התייחסויות וביטויים מהרבי על ניגונים שונים; פעילותה של "חברת ניח"ח – ניגוני חסידי חב"ד" והוראות והנחיות הרבי לחברה זו; תיאור הניגונים בהתוועדויות הרבי; וכן סיפורים והתייחסויות מגוונות לענייני נגינה ושירה.
יצוין, כי בחלק שיחות הקודש שבספר זה, הבאנו את התייחסויות וביאורי הרבי בהקשר לניגונים עצמם, אך לא את ביאורי הרבי על הפסוקים, או על תיבות השיר, שלא בהתייחסות לניגון.
בעריכת הספר נעשה מאמץ למקם כל ביאור לניגון השייך לו, אם כי אחדים מהביאורים מתייחסים למספר ניגונים.
ליקוט החומר ממגוון מקורות ועריכת הספר נעשתה ע"י הרב זושא שי' וואלף, וזכות הרבים תלוי בו.
הסיפורים שבספר זה נלקטו, בחלקם, משבועון "כפר חב"ד", קובצי "התקשרות", מראיונות לעורך הספר, וכן מקובצי "תשורות" שיצאו לאור בשעתו על ידי תלמידי מוסד "אהלי תורה".
התודה והברכה לידידינו הנכבדים, שסייעו בעריכת ספר זה: הרה"ח וכו' הרב מיכאל אהרן שי' זליגסאהן, שהעמיד לרשותנו את אוצרותיו, וזכות הרבים תלוי בו; הרה"ח וכו' הרב משה שי' מרינובסקי, על עזרתו הרבה בתרגום שיחות הק' בעצה ובעריכה; והרה"ח וכו' הרב מרדכי מנשה שי' לאופר, על עזרתו הרבה.
חלקו השני של הספר הוא "אמרות עובדות וסיפורים". בחלק זה, רוכז לראשונה שפע עצום של מאות עובדות וסיפורים מהתייחסויות הרבי בענייני נגינה ושירה והמסתעף.
כך מופיעים בחלק זה מאות התייחסויות מהרבי לכשבעים מניגוני חב"ד, המחולקים לפי ניגוני רבותינו נשיאינו, ניגוני הרבי, וניגוני חב"ד שונים.
בחלק זה מובאים לראשונה סקירות מפורטות ומרתקות אודות הניגונים שהרבי לימד, יומנים מפורטים ממעמדים נשגבים אלו, וכל התייחסויות הרבי במהלך השנים לניגונים אלו; סקירה מפורטת אודות הניגונים על פרקי הרבי, כיצד החל הדבר, וסיפורים ועובדות בפרסום ראשון מהתייחסויות הרבי לניגונים על פרקי התהילים שלו.
בחלק זה אף מובא לראשונה סקירה מפורטת ומלאה על חברת "ניחח" – ניגוני חסידי חב"ד, והוראות והדרכות הרבי את אנשי חברת "ניחח" לאורך השנים.
סקירה מרתקת נוספת, בעלת חשיבות מיוחדת, היא הסקירה אודות "הניגונים בהתוועדויות". מה היה סדר הניגונים בהתוועדויות הרבי, אלו ניגונים היו מנגנים, ניגונים "מזמרת הארץ", ועוד ועוד.
בחלק זה של הספר מופיע פרק "פרפראות" – סיפורים והתייחסויות שונות מהרבי אודות עולמה של הנגינה, הוראות מהרבי לזמר החסידי ר' אברהם פריד, לחזן מר יוסף מלובני ולחזן הרב משה טלישבסקי, ולבעלי מנגן נוספים.
הספר החדש "היכל הנגינה" יוצא לאור בעריכת הרב זושא וולף, שכבר ערך ספרים רבים מתורתו ומהליכותיו של רבינו, בהם "בית חיינו 770", הספר "דיעדושקא", "תורת השליחות", ועוד.
"היכל הנגינה" מכיל קרוב לארבע מאות עמודים גדושים בחומר מרתק, והוא יוצא לאור במהדורה משובחת ומפוארת, "זה א-לי ואנווהו", כמיטב המסורת של מכון "היכל מנחם".
בספר אף מובאים לראשונה תרגומים בעברית לרבים מניגוני חב"ד המפורסמים בשפה הרוסית, כתרגום המופיע בספר לראשונה לניגון "מי ארמייא אדמורא", "סטאוו יא פיטו", "עך טי זימלאק – סלושבא נאשא", ועוד.
הרב יוסף יצחק הבלין, ראש מכון "היכל מנחם", אומר כי היוזמה להוציא לאור את הספר "היכל הנגינה" הייתה של הנגיד הנדיב ר' חיים שי' ווינער. ר' חיים הוא פטרון מוסדות חב"ד בפלורידה, ור' חיים עוסק בחיות מיוחדת בחיזוק ועידוד השירה על טהרת הקודש.
במסגרת זו, ביקש ר' חיים ממכון "היכל מנחם", להוציא לאור ספר שירכז את כל תורת והתייחסויות הרבי בענייני נגינה ושירה. ת"ל עלה בידינו להוציא ספר מהודר ומיוחד, שלראשונה מגיש בפני המעיין החב"די את עולמה של הנגינה בחסידות חב"ד של הדור הנוכחי.
לדברי עורך "היכל הנגינה" הרב זושא וולף, "הספר החדש מהווה למעשה התוועדות חסידית מרתקת. כשקוראים את ביאורי הרבי על הניגונים הידועים "סטאוו יא פיטו", "ניע זשוריצי כלאפצי", "שאמיל", "צמאה לך נפשי", וכל הביאורים על עשרות הניגונים המופיעים בספר – ההתוועדות מקבלת פנים אחרות לגמרי.
כל ניגון יש לו משמעות עמוקה וייחודית, וכל ההתוועדות נראית אחרת לגמרי.
הספר למעשה מעניק חוויה חסידית ייחודית, בה הקורא והמעיין נסחף אל עושר עולם הנגינה בתורת הרבי. זהו עולם מרתק ועשיר בפרטים ובסיפורים, והעיון בספר בכללותו מעניק חוויה חסידית יוצאת דופן".
לדברי הרב וולף, הספר מיועד בראש ובראשונה לחסידי חב"ד, אנ"ש, תלמידי התמימים ובנות חב"ד, אולם אין ספק כי גם מחוגים נוספים ימצאו עניין רב בספר החדש.
כל מי שרוצה לדעת על עולמה של הנגינה החב"דית בדור האחרון, יימצא בספר זה את מבוקשו. כל מי שמצוי בתחום, יודע את ההתעניינות הרבה שיש בציבור הרחב בנושא הנגינה החב"דית, והספר "היכל הנגינה" פותח להם דלת רחבה דרכה יוכלו להיכנס ולהתבשם מ"היכל הנגינה" החב"דית.
מתוך ה"פתח דבר" לספר:
רבותינו נשיאי חב"ד לדורותיהם עסקו רבות בתורתם ובעבודת ה' שלהם בעולמה של הנגינה, והמקום החשוב שלה בחסידות ובאורח חייו של חסיד.
בתורתו של כ"ק אדמו"ר הריי"צ מופיעים פתגמים ואמרות רבות במעלתה ובעניינה של הניגון והנגינה החסידית. יותר ממאה מפתגמים ואמרות אלו נלקטו ונדפסו ב"ספר הניגונים".
גם במשנתו של כ"ק אדמו"ר נשיא דורנו, תופס מקום רחב עולמה של הנגינה והשירה בכלל, והנגינה החב"דית במיוחד.
בהתוועדויות ובשיחות הקודש, התייחס הרבי פעמים רבות למעלתה של הנגינה ונחיצותה בעבודת ה' של היהודי, לכוחה והשפעתה של הנגינה על המנגן ועל שומע הניגון, ועוד ועוד.
בעת התוועדויות הקודש, פעמים רבות בעת הניגונים של רבותינו נשיאינו, היה הרבי מבאר את הניגון ומשמעותו בעבודת ה'.
גם הניגונים עצמם תפסו מקום נכבד ביותר בעבודת הקודש של הרבי. ואף הניגונים, לצד שיחות הק' ומאמרי החסידות, היו מרכיב מאוד מרכזי במעמד הנשגב של ההתוועדות. הרבי נהג לעודד, לחזק ולהגביר את שירת הקהל בכל עת מצוא, אם במהלך ההתוועדות, אם בעת התפילות וגם בצאתו ובבואו מבית המדרש.
בדורנו זה, דור השביעי לנשיאי חב"ד, זכינו גם לשורת ניגונים שהרבי חיבר או לימד בעצמו. במשך מספר שנים, משנת תשט"ז ועד שנת תשכ"ד, היה זה 'סדר' קבוע. בתום סעודת יום-טוב שלאחר ה'הקפות' בליל שמחת-תורה, היה הרבי שב לבית-המדרש, מחלק 'משקה' לאברכים ולבחורים שקיבלו עליהם הוספה בלימוד התורה בכלל, ובלימוד פנימיות התורה במיוחד, ולאחר מכן מזכה את הציבור בניגון חדש.
***
ספר זה נחלק לשני חלקים: בחלקו הראשון נאספו יחד ממקומות רבים שיחות וביאורי הרבי על מהות ותוכן עניין הנגינה והשירה ומשמעותה בעבודת האדם; שיחות וביאורי הרבי אודות ניגוני רבותינו נשיאינו; שיחות אודות עשרת הניגונים שרבינו עצמו לימד, וכן ביאורים על ניגונים שונים.
כהשלמה וכתוספת לחלק זה הבאנו גם פרק העוסק בעניינו ובמעלתו של הריקוד בתורת רבינו.
חלקו השני של הספר הוא לקט עובדות, סיפורים ותיאורים מהרבי בענייני נגינה ושירה, השופכים אור על עולם הנגינה ועל ניגונים רבים.
כל אלה לוקטו בעמל משלל מקורות ונערכו ונסדרו לפי הסדר הבא: התייחסויות וביטויים מהרבי ביחס לניגוני רבותינו נשיאינו; סקירה כללית על הניגונים שהרבי לימד; סקירה אודות השתלשלות הניגונים על פרק התהילים של הרבי; התייחסויות וביטויים מהרבי על ניגונים שונים; פעילותה של "חברת ניח"ח – ניגוני חסידי חב"ד" והוראות והנחיות הרבי לחברה זו; תיאור הניגונים בהתוועדויות הרבי; וכן סיפורים והתייחסויות מגוונות לענייני נגינה ושירה.
יצוין, כי בחלק שיחות הקודש שבספר זה, הבאנו את התייחסויות וביאורי הרבי בהקשר לניגונים עצמם, אך לא את ביאורי הרבי על הפסוקים, או על תיבות השיר, שלא בהתייחסות לניגון.
בעריכת הספר נעשה מאמץ למקם כל ביאור לניגון השייך לו, אם כי אחדים מהביאורים מתייחסים למספר ניגונים.
ליקוט החומר ממגוון מקורות ועריכת הספר נעשתה ע"י הרב זושא שי' וואלף, וזכות הרבים תלוי בו.
הסיפורים שבספר זה נלקטו, בחלקם, משבועון "כפר חב"ד", קובצי "התקשרות", מראיונות לעורך הספר, וכן מקובצי "תשורות" שיצאו לאור בשעתו על ידי תלמידי מוסד "אהלי תורה".
התודה והברכה לידידינו הנכבדים, שסייעו בעריכת ספר זה: הרה"ח וכו' הרב מיכאל אהרן שי' זליגסאהן, שהעמיד לרשותנו את אוצרותיו, וזכות הרבים תלוי בו; הרה"ח וכו' הרב משה שי' מרינובסקי, על עזרתו הרבה בתרגום שיחות הק' בעצה ובעריכה; והרה"ח וכו' הרב מרדכי מנשה שי' לאופר, על עזרתו הרבה.
![](https://col.org.il/website_files/img/col/news/add_comment.png)
הוסף תגובה
0 תגובות