מערכת COL
|
יום כ"א אייר ה׳תשע״ט
26.05.2019
מזל טוב לכפר חב"ד: 70 שנה להקמתו ● היו ימים
מזל טוב! היום, כ"א אייר, הוא יום הקמת עיר הבירה של חב"ד באה"ק - כפר חב"ד ● הישוב הוקם בכ"א אייר תש"ט בהוראת אדמו"ר הריי"צ כדי לקלוט את החסידים שעלו מרוסיה בתום מלחמת העולם השניה, ובמהלך השנים זכה לברכתו והדרכתו של הרבי על כל צעד ושעל ● לפניכם סקירה הסטורית קצרה, וצרור תמונות מהווי החיים בכפר בשנות בראשית • לסיפור המלא
![מזל טוב לכפר חב מזל טוב לכפר חב](https://col.org.il/files/uploads/crop/2019/05/5ced1860c3dfc_1559042144_news_main_gallery.jpg)
היום, כ"א אייר, הוא יום הקמת עיר הבירה של חב"ד, באה"ק - כפר חב"ד. הישוב הוקם בכ"א אייר תש"ט בהוראת אדמו"ר הריי"צ כדי לקלוט את החסידים שעלו מרוסיה בתום מלחמת העולם השניה.
הכפר נבנה על חרבות הכפר 'ספריא' ותושביו התבססו בשנים הראשונות על חקלאות. במשך השנים התמעט מאוד העיסוק בחקלאות וכיום ישנם משקים בודדים בלבד. כפר חב"ד משמש גם כמרכז לחסידי חב"ד בארץ הקודש.
במהלך השנים הכפר גדל, התפתח ונבנו בו שכונות חדשות. בהערכה מתגוררות בו כיום כ-1500 משפחות והוא הכפר המאוכלס ביותר בישראל, והריכוז החב"די הגדול בישראל.
ייסוד כפר חב"ד
להקמת כפר חב"ד קדמה יזמה להקמת ישוב חב"די שהחלה בשנת תש"ד, אז הציע הרב אליעזר קרסיק להקים ישוב בו יגורו חסידי חב"ד, שיפתחו מפעלים ויעבדו בחקלאות ועל ידי הרווחים יממנו את המוסדות שיוקמו בישוב.
ההצעה הפכה למעשית לאחר מלחמת העולם השנייה ובשלהי שנת תש"ז נסע הרב קרסיק למחנות העקורים באירופה, בדק את הלך הרוח אצל החסידים שברחו מברית המועצות ולאחר מכן נסע אל הרבי ויחד עם גיסו הרב משה גורארי', שניהם מראשי אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש, נכנסו ליחידויות רבות במהלך חודש תשרי תש"ח. בסוף חודש זה נקרא מר שניאור זלמן שזר ליחידות בה הציע לו אדמו"ר הריי"צ את הקמת הישוב החב"די.
זמן רב ארך עד שהוקם הישוב, ובי"ט כסלו תש"ט, כאשר מר שזר הגיע להתוועדות בבית כנסת חב"ד ברחוב נחלת בנימין בתל אביב, דיברו עמו ראשי אגודת חסידי חב"ד על הקמת הישוב ובעקבות שיחה זו הפגישם שזר עם מר אברהם הרצפלד ועוד בכירים בסוכנות ומשרדי הממשלה.
ראשי אגו"ח פעלו כל העת יחד עם שזר ובהכוונת אדמו"ר הריי"צ, וכדי לעזר להם נשלחו הרב שמריהו גוראריה חתן אדמו"ר הריי"צ והרב בנימין גורודצקי. בחודש אייר תש"ט התיישבו החסידים בישוב הערבי הנטוש ספריא.
ראשי אגודת חסידי חב"ד באה"ק, בראשות הרב אליעזר קרסיק והרב פנחס טודרוס אלטהויז, פעלו בכדי לאתר שטח מתאים, והוחלט על ספריא - כפר ערבי נטוש. בכ"א אייר התש"ט הוקם היישוב באופן רשמי, כאשר חברי הנהלת אגו"ח היו אלו שסייעו בכל מאודם למתיישבים להיקלט כראוי, יחד עם ועד מטעם הפליטים שהגיעו אך לא מכבר לארץ.
תחילה התיישבו החסידים בבתים הנטושים של ספריא ורק לאחר מספר שנים קיבלו שטחים מהמדינה, על מנת לגור בהם ולעבדם.
בערב שבת קודש פרשת בהר תש"ט שלח אדמו"ר הריי"צ מכתב עידוד למתיישבים הראשונים בכפר חב"ד ובו מודיע להם על ספר תורה שנשלח אליהם.
במשך השנים תש"ט-תש"י עשה אדמו"ר הריי"צ מאמצים רבים על מנת לבסס את היישוב מבחינה כלכלית. כחלק מהמאצים פנה אדמו"ר הריי"צ במכתבים רבים לאנשי הסוכנות והג'וינט כדי שיעזרו לתושבי כפר חב"ד. לאחר הסתלקות אדמו"ר הריי"צ, המשיך הרבי לעודד את המתיישבים, ובהמרצתו הגדולה גדל הכפר.
ימי בראשית
בראשית ימיו של הכפר, רוב תושבי הכפר עסקו בענפי חקלאות שונים כגידול בעלי חיים, עופות, ירקות שונים ועוד. למרות היותו בתחילה קטן הכמות מבחינת מספר התושבים, החיים היהודיים-שורשיים פיעמו בו במלוא הדרם, ודמויות הוד של מסירות נפש ועולים חדשים מעמק הבכא הותירו בו חותם מיוחד.
במשך השנים, ננטשה אט אט עבודת החקלאות בכפר חב"ד.
במשך השנים התפתח הכפר בצורה משמעותית וכיום הוא ניצב הראשון ברשימת ההתפתחות במועצה האזורית עמק לוד. גם בניין המועצה האזורית ממוקם בכפר. הכפר הוא הכפר המאוכלס ביותר בישראל.
בכפר קיימות כ-9 שכונות, מתוכם שלוש שכונות חדשות (שכונת לוי יצחק א', שכונת לוי יצחק ב' והשכונה הצפונית ב'לוי יצחק').
בט"ו תמוז תשמ"ו (1986) הוקם בכפר העתק של בנין "770", בנין זה מהווה את מרכז הפעילות של אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש.
שמות לרחובות הכפר
עד לאחרונה, לא היו בכפר שמות רחובות מסודרים, והוא חולק לאזורים או שכונות המזוהים לפי השמות הבאים: "שכונת לוי יצחק" א' וב', בנה ביתך, שיכונים החדשים, "שכונת הרב", המרכז, שכונת הרכבת ושכונת הרוסים.
צילום אוויר של 'בית מנחם', ולידו מיקומם של בתי הכנסת הישנים
בשנת תשע"ו קיבל ועד כפר-חב"ד החלטה להעניק שמות לרחובות הכפר. המרא דאתרא הרב מאיר אשכנזי גיבה את ההחלטה, ונסמך על דברי הרבי לרב יצחק מענדל ליס שהציע ב'יחידות' לתת שמות לרחובות הכפר, "אשר הרעיון עצמו הוא דבר נכון מאד, אלא שכיון שבניית הכפר טרם נסתיימה, ובוודאי יתווספו עוד שכונות ורחובות, אולי יצטרכו לשנות שמות של רחובות מסויימים, 'ויהיה קשה להתעסק עם שמות קדושים', לכן יש להמתין בביצוע הדבר" .
הוועד מינה ועדה מיוחדת על מנת לבחור את השמות לרחובות והכיכרות בכפר. וב ג' אייר פורסמה הבחירה בשמות 42 הרחובות, ובהם בראש ובראשונה כמובן שמותם של רבותינו נשיאינו, וכן שמו של רבי לוי יצחק אביו של הרבי. ברחובות נוספים נתנו שמות של ספרי חסידות, עפ"י מכתב הרבי לעיריית תל אביב, לתת לרחובות שמות עם משמעות של קדושה.
כפר חב"ד הפך עם השנים מכפר חקלאי קטן, למגדלור של תורה וחסידות, עם אלפי מבקרים בשנה.
הכפר נבנה על חרבות הכפר 'ספריא' ותושביו התבססו בשנים הראשונות על חקלאות. במשך השנים התמעט מאוד העיסוק בחקלאות וכיום ישנם משקים בודדים בלבד. כפר חב"ד משמש גם כמרכז לחסידי חב"ד בארץ הקודש.
במהלך השנים הכפר גדל, התפתח ונבנו בו שכונות חדשות. בהערכה מתגוררות בו כיום כ-1500 משפחות והוא הכפר המאוכלס ביותר בישראל, והריכוז החב"די הגדול בישראל.
ייסוד כפר חב"ד
להקמת כפר חב"ד קדמה יזמה להקמת ישוב חב"די שהחלה בשנת תש"ד, אז הציע הרב אליעזר קרסיק להקים ישוב בו יגורו חסידי חב"ד, שיפתחו מפעלים ויעבדו בחקלאות ועל ידי הרווחים יממנו את המוסדות שיוקמו בישוב.
ההצעה הפכה למעשית לאחר מלחמת העולם השנייה ובשלהי שנת תש"ז נסע הרב קרסיק למחנות העקורים באירופה, בדק את הלך הרוח אצל החסידים שברחו מברית המועצות ולאחר מכן נסע אל הרבי ויחד עם גיסו הרב משה גורארי', שניהם מראשי אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש, נכנסו ליחידויות רבות במהלך חודש תשרי תש"ח. בסוף חודש זה נקרא מר שניאור זלמן שזר ליחידות בה הציע לו אדמו"ר הריי"צ את הקמת הישוב החב"די.
זמן רב ארך עד שהוקם הישוב, ובי"ט כסלו תש"ט, כאשר מר שזר הגיע להתוועדות בבית כנסת חב"ד ברחוב נחלת בנימין בתל אביב, דיברו עמו ראשי אגודת חסידי חב"ד על הקמת הישוב ובעקבות שיחה זו הפגישם שזר עם מר אברהם הרצפלד ועוד בכירים בסוכנות ומשרדי הממשלה.
ראשי אגו"ח פעלו כל העת יחד עם שזר ובהכוונת אדמו"ר הריי"צ, וכדי לעזר להם נשלחו הרב שמריהו גוראריה חתן אדמו"ר הריי"צ והרב בנימין גורודצקי. בחודש אייר תש"ט התיישבו החסידים בישוב הערבי הנטוש ספריא.
ראשי אגודת חסידי חב"ד באה"ק, בראשות הרב אליעזר קרסיק והרב פנחס טודרוס אלטהויז, פעלו בכדי לאתר שטח מתאים, והוחלט על ספריא - כפר ערבי נטוש. בכ"א אייר התש"ט הוקם היישוב באופן רשמי, כאשר חברי הנהלת אגו"ח היו אלו שסייעו בכל מאודם למתיישבים להיקלט כראוי, יחד עם ועד מטעם הפליטים שהגיעו אך לא מכבר לארץ.
תחילה התיישבו החסידים בבתים הנטושים של ספריא ורק לאחר מספר שנים קיבלו שטחים מהמדינה, על מנת לגור בהם ולעבדם.
בערב שבת קודש פרשת בהר תש"ט שלח אדמו"ר הריי"צ מכתב עידוד למתיישבים הראשונים בכפר חב"ד ובו מודיע להם על ספר תורה שנשלח אליהם.
במשך השנים תש"ט-תש"י עשה אדמו"ר הריי"צ מאמצים רבים על מנת לבסס את היישוב מבחינה כלכלית. כחלק מהמאצים פנה אדמו"ר הריי"צ במכתבים רבים לאנשי הסוכנות והג'וינט כדי שיעזרו לתושבי כפר חב"ד. לאחר הסתלקות אדמו"ר הריי"צ, המשיך הרבי לעודד את המתיישבים, ובהמרצתו הגדולה גדל הכפר.
ימי בראשית
בראשית ימיו של הכפר, רוב תושבי הכפר עסקו בענפי חקלאות שונים כגידול בעלי חיים, עופות, ירקות שונים ועוד. למרות היותו בתחילה קטן הכמות מבחינת מספר התושבים, החיים היהודיים-שורשיים פיעמו בו במלוא הדרם, ודמויות הוד של מסירות נפש ועולים חדשים מעמק הבכא הותירו בו חותם מיוחד.
במשך השנים, ננטשה אט אט עבודת החקלאות בכפר חב"ד.
במשך השנים התפתח הכפר בצורה משמעותית וכיום הוא ניצב הראשון ברשימת ההתפתחות במועצה האזורית עמק לוד. גם בניין המועצה האזורית ממוקם בכפר. הכפר הוא הכפר המאוכלס ביותר בישראל.
בכפר קיימות כ-9 שכונות, מתוכם שלוש שכונות חדשות (שכונת לוי יצחק א', שכונת לוי יצחק ב' והשכונה הצפונית ב'לוי יצחק').
בט"ו תמוז תשמ"ו (1986) הוקם בכפר העתק של בנין "770", בנין זה מהווה את מרכז הפעילות של אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש.
שמות לרחובות הכפר
עד לאחרונה, לא היו בכפר שמות רחובות מסודרים, והוא חולק לאזורים או שכונות המזוהים לפי השמות הבאים: "שכונת לוי יצחק" א' וב', בנה ביתך, שיכונים החדשים, "שכונת הרב", המרכז, שכונת הרכבת ושכונת הרוסים.
צילום אוויר של 'בית מנחם', ולידו מיקומם של בתי הכנסת הישנים
בשנת תשע"ו קיבל ועד כפר-חב"ד החלטה להעניק שמות לרחובות הכפר. המרא דאתרא הרב מאיר אשכנזי גיבה את ההחלטה, ונסמך על דברי הרבי לרב יצחק מענדל ליס שהציע ב'יחידות' לתת שמות לרחובות הכפר, "אשר הרעיון עצמו הוא דבר נכון מאד, אלא שכיון שבניית הכפר טרם נסתיימה, ובוודאי יתווספו עוד שכונות ורחובות, אולי יצטרכו לשנות שמות של רחובות מסויימים, 'ויהיה קשה להתעסק עם שמות קדושים', לכן יש להמתין בביצוע הדבר" .
הוועד מינה ועדה מיוחדת על מנת לבחור את השמות לרחובות והכיכרות בכפר. וב ג' אייר פורסמה הבחירה בשמות 42 הרחובות, ובהם בראש ובראשונה כמובן שמותם של רבותינו נשיאינו, וכן שמו של רבי לוי יצחק אביו של הרבי. ברחובות נוספים נתנו שמות של ספרי חסידות, עפ"י מכתב הרבי לעיריית תל אביב, לתת לרחובות שמות עם משמעות של קדושה.
כפר חב"ד הפך עם השנים מכפר חקלאי קטן, למגדלור של תורה וחסידות, עם אלפי מבקרים בשנה.
![](https://col.org.il/website_files/img/col/news/add_comment.png)
הוסף תגובה
0 תגובות